MATEŘSKÁ ŠKOLA BÍLÁ LHOTA,
okres Olomouc,
příspěvková organizace

Bílá Lhota 71   783 21
Tel.   585 340 771, 739 642 956
Email: ms.bilalhota@seznam.cz
WWW. materska-škola.cz/bilalhota
Zřizovatel Obec Bílá Lhota, tel. 585 340 778
			
Školní vzdělávací program 
pro předškolní vzdělávání 
v Mateřské škole Bílá Lhota, 
okres Olomouc, 
příspěvková organizace

										Č.j.9/2021
MOTTO:	Hrajeme si každý den

VIZE :	vytvořit příjemné, klidné, bezpečné a podnětné prostředí pro uspokojování přirozených potřeb a zájmů dětí předškolního věku

Zpracovala Vladimíra Spurná, ředitelka MŠ Bílá Lhota
Projednáno a schváleno pedagogickou radou dne 15.2.2021
V platnosti od 1.3.2021 do 31.8.2026

Zřizovatel 	Obec Bílá Lhota      
Bílá Lhota 1  783 21   	tel. 585 340 778

Obsah
 •	obecná charakteristika školy
 •	podmínky vzdělávání
 •	organizace vzdělávání
 •	charakteristika vzdělávacího programu
 •	vzdělávací obsah
 •	povinné předškolní vzdělávání
 •	vzdělávání dětí se speciálními vzdělávacími potřebami
 •	evaluační systém 
	
přílohy (na vyžádání u ředitelky)
 	1. Plán spolupráce s partnery
2. ITC plán
3. Evaluační tabulky
4. Pokyny k využívání audiovizuálních pomůcek a    
     počítačů při předškolním vzdělávání
5. Program zrakového vnímání a rozlišování
6. Program prostorové orientace
7. Program rozvoje grafomotoriky

1)	obecná charakteristika školy

Mateřská škola se nachází ve střediskové obci Bílá Lhota, navštěvují ji děti z dalších sedmi spádových obcí. Typizovaná jednopatrová panelová budova je určená pro tři třídy, její součástí jsou prostory školní kuchyně. K budově náleží školní zahrada. Současná kapacita je stanovena na maximálně 70 dětí. Slavnostně byla budova mš a šj otevřena 1.září1982, přístavba mš je v provozu od 1.9.2019. Objekt mateřské školy je situován zhruba uprostřed obce na kopci, vede k nám z hlavní silnice (směr Litovel- Bouzov) příjezdová cesta. Kolem jsou rodinné domy, bytovka a základní škola, přes cestu je velké obecní hřiště. V Bílé Lhotě najdeme známé Arboretum, na procházky chodíme po turistických cestách směrem k Řimicím, k Hrabí nebo k Měníku (součásti střediskové Obce Bílá Lhota). Navštěvujeme nedaleký hrad Bouzov, Mladečské jeskyně jsou přes les a vrch Třesín vzdálené asi 3 km.
Činnost MŠ je výborně dokumentována ve školních kronikách zpracovávaných i bývalými ředitelkami. Od roku 2007 máme vlastní internetové stránky, které představují veřejnosti aktuální dění v MŠ včetně fotografií.
Naše mateřská škola zajišťuje předškolní vzdělávání, výchovu a celodenní péči o děti zpravidla ve věku od 2 do 6 let – v souladu se zákonem č. 5561/2004 Sb., o předškolním, základním, středním, vyšším odborném a jiném vzdělávání (školský zákon) a s vyhláškami Ministerstva školství, mládeže a tělovýchovy ČR. Do sítě škol, předškolních zařízení a školských zařízení jsme zařazeni od 26.3.1996, naším zřizovatelem je Obec Bílá Lhota. 
Svou činností MŠ doplňuje rodinnou výchovu. 
Zápis k předškolnímu vzdělávání do naší školy pro další školní rok probíhá dle stanovení MŠMT od 2. do 16. května. Kritéria pro přijímání dětí jsou součástí Školního řádu. 

Součástí MŠ je školní jídelna, se kterou tvoří od 1.1.2003 jeden právní subjekt. Statutárním orgánem je ředitelka MŠ Vladimíra Spurná. Zástupci v případě nepřítomnosti ředitelky jsou určeni následovně – pro otázky pedagogické a provozní p.Špačková, pro otázky ekonomické p.Nesetová.

2)	      Podmínky vzdělávání :

Věcné podmínky
Prostory a vybavení mateřské školy plně vyhovují požadavkům příslušných bezpečnostních a hygienických předpisů. 
Vhodné prostorové rozvržení dává učitelkám možnost mít přehled o všech dětech ve třídách, ať jsou momentálně kdekoliv. Stolečky i židličky ve třídách jsou ve třech velikostech (učitelky individuálně rozdělují vhodná místa dětem) a v dostatečném počtu. 
U každé třídy je typizované příslušenství, vzhledem ke kapacitě máme dostatek záchodků i umyvadel, v umývárnách máme i sprchové kouty pro děti. Při pobytu na zahradě děti využívají tohoto zařízení pouze v přízemí MŠ. 
Věcné prostředí naší MŠ je v současné době charakterizováno uspořádáním tříd jako dílen – heren, podporujících aktivity dětí potřebné pro rozvoj všech oblastí jejich osobnosti (biologické, psychologické, interpersonální, sociálně kulturní, environmentální). Jedná se např. o tvořivé činnosti a experimentování s materiálem, pohyb, smyslové vjemy, dramatická vyjádření, činnosti podporující rozvoj poznávacích procesů – pokusy, individuální řešení pracovních listů, vizuálně-motorická cvičení, využití encyklopedií. Zvláštní místo je určeno pro uchovávání osobních výtvorů a věcí a pro společná setkávání, rituály. Členění prostoru (paravány) zajišťuje i možnost samoty pro děti. Ve třetí třídě jsme nevytížené prostory šatny nově vybavili a začali využívat jako učebnu pro menší skupinky dětí – individuální činnosti, sluchové rozlišování, pokusy a pozorování pod mikroskopem, školní knihovna pro děti s výpůjčkami knih domů, prostor pro klidové činnosti v době odpočinku pro nespavé děti…
Aby prostředí podporovalo aktivitu a iniciativu dětí, dbáme na dosažení dalších znaků:
 -	dostupnost materiálu a pomůcek pro děti – vhodný otevřený nábytek
 -	bezpečnost a hygiena
 -	variabilnost – možnost obměny společně s dětmi
 -	podnětnost a estetika – obměna nabídky materiálu, pomůcek a hraček

Snažíme se dosažení těchto znaků i v ostatních částech školy – na terase, v zahradě. Terasu bychom v průběhu následujících 5 let rádi přeměnili na aktivní 3D hřiště přístupné po schodech ze zahrady. Zahradu během dvou let dovybavíme prvky pro nejmenší děti – pískoviště, skluzavky, prolézačky…
Učební pomůcky, hračky a věcné vybavení průběžně obnovujeme a opravujeme dle finančních možností školy.
Interiér budovy je vkusně esteticky vyzdoben. K výzdobě využíváme především prací dětí - výtvory, výkresy, pracovní listy … Výzdobu instalují především učitelky, děti asistují (z bezpečnostního hlediska se nemohou na celé výzdobě podílet samy). Výzdoba plně koresponduje s obsahem vzdělávací práce.
Psycho-sociální podmínky
Sociální prostředí charakterizuje společná snaha o podporu sebedůvěry, vzájemné důvěry, komunikace a spolupráce, duševní odolnosti a pohody všech zúčastněných.
Proto vznikla pravidla soužití – na základě skutečných situací, vytvořená třídní učitelkou s účastí dětí:
1)	Jeden mluví, ostatní poslouchají
2)	Nedělej druhým to, co nechceš, aby oni dělali tobě
3)	Náčelník je tady paní učitelka
(podle Mgr. Marka Hermanna)
Děti se učí pravidlům porozumět a důsledně je uplatňovat.

Práva a povinnosti zúčastněných ovlivňují i organizační prostředí:
Práva rodičů
 •	být seznámen se Školním vzdělávacím programem a vyjadřovat k němu svůj názor
 •	účastnit se řízení, využívat informační systém
 •	před nástupem dítěte do MŠ využívat možnost návštěv, pobytu společně s dítětem, účasti na akcích školy a v adaptačním programu
 •	zapojit se do života školy, účastnit se doporučených programů
 •	konzultovat s učitelkou svého dítěte potřebné poznatky, cíle jeho výchovy a postup, jak je podporovat (individuální rozhovory)
 •	využít schránku důvěry, dotazník, školní časopis
 •	navrhovat další možnosti činnosti MŠ

Povinnosti rodičů
 •	být seznámeni se Školním řádem a respektovat jej
 •	znát a respektovat pravidla soužití, která ve škole platí

K tvorbě bezpečného sociálního prostředí přispívají rituály a tradice:
1)	třídní rituály
		-  ranní přivítání s učitelkou – kontakt a sdělení prvních informací a prožitků
 -	společné přivítání dne – co bychom mohli ještě udělat, abychom prožili hezký den 
 -	oslavy narozenin
 -	tvorba prožitků na imaginární úrovni – přijetí nových dětí, loučení s odcházejícími, řešení problému, potřeba podělit se o radost. Každá třída si pro tyto situace vytváří vlastní rituály.

2)	školní tradice
 -	zahájení školního roku
 -	organizace divadel, představení a výukových programů přímo ve třídách a hernách
 -	slavnosti duchů a strašidel
 -	Mikulášské a vánoční oslavy
 -	Karnevalový rej
 -	oslavy Dne dětí
 -	oslava Dne matek
 -	barevné dny
 -	sportovní olympiáda 
 -	pobyt na dopravním hřišti 
 -	malá školková maturitka 
 -	účast na programech Centra ekologických aktivit Sluňákov v Horce nad Moravou
 -	loučení s dětmi před odchodem do školy
 -	kulturní programy na akcích zřizovatele – vítání občánků do života, prezentace Bělolhotska v jiných regionech 

Adaptační režim
Máme vytvořen adaptační režim. Je zcela individuální, zda a jak se bude nově příchozí dítě adaptovat na prostředí naší školy. S rodiči přijatých dětí je dohodnut harmonogram návštěv v době od obdržení rozhodnutí o přijetí do skutečného nástupu dítěte do mateřské školy. Dítě tak poznává nové prostředí a prostory, přirozený ruch, seznámí se s učitelkami, uvidí jiné děti při různých hravých činnostech a samo se zapojí….
Při nástupu do MŠ děti zařazujeme s ohledem na věk do věkově stejných heterogenních skupin na základě možností školy. Dvouleté děti jsou umísťovány do I. třídy v přízemí, děti plnící povinnou předškolní docházku do III. třídy v patře.
V měsíci červnu probíhá schůzka rodičů nových přijatých dětí s pedagogy MŠ, na které jsou seznámeni s celkovým prostředím školy, denním režimem, právy a povinnostmi dětí i rodičů, prostudují společně Školní řád a zodpoví všechny dotazy. Jde o to, aby rodiče měli možnost ještě během prázdnin přizpůsobit denní režim dítěte zhruba dennímu režimu v MŠ, přijmout a zvládnout požadavky školy, které budou na dítě kladeny (pozdrav, sebeobsluha při stolování, oblékání, obouvání, smrkání, reagování na mluvené slovo a své jméno…), a také zbavit se nejistoty z neznáma.

Životospráva

Režimové požadavky
Spontánní hra
- zařazujeme několikrát během dne, nejčastěji při scházení se a rozcházení se, potom při nemožnosti pobytu venku (když počasí nedovoluje pobyt venku - viz školní řád)
Činnosti dětí řízené pedagogem 
- zařazujeme několikrát denně nenásilnou formou, střídáme činnosti pohybové, práce u stolečků, vytváření, pozorování, pokusy, hry…O konkrétním vzdělávacím obsahu rodiče informujeme na nástěnkách v šatnách mateřské školy – Školní vzdělávací program na požádání vydá rodičům ředitelka mateřské školy k podrobnějšímu prostudování, je zveřejněn na internetových stránkách MŠ.

Pohybové aktivity	
- pohyb chápeme jako jeden ze základních prvků při činnostech dětí, zařazujeme jej střídavě s klidovými aktivitami téměř neustále. Denně zařazujeme rušnou část, protahování a procvičování jednotlivých svalových oblastí, zdravotní cviky, cviky na rozvoj jemné motoriky, dechová cvičení, logopedické chvilky, cvičení v překážkové dráze a hry… Jakmile počasí dovolí, děti ze II. třídy využívají k pohybovým aktivitám a cvičení terasu – umělá tráva.

Pobyt venku	
- využíváme školní zahradu, kterou postupně vybavujeme, stálá jsou tři pískoviště, kopeček s dvěma skluzavkami, pozemní trampolína, koš na házení míčem, dvě tabule a tři pružinová houpadla. Plocha je zatravněná. Na zahradu chodíme celoročně – podle počasí, děti musí mít vlastní vhodnou obuv a oblečení. Jsme tu od 9.00 do 11.30 hodin. I rozcházení dětí může podle podmínek probíhat po 14.30 hodině ze zahrady. 
V době podzimu, zimy a brzkého jara raději chodíme denně na vycházky po okolí a do ARBORETA a to v době od 9.00 do 11.25 hodin a ven chodíme vždy, pokud to počasí dovolí (do – 10°C, velký vítr). Organizujeme hry na školním hřišti, dáváme dětem volný pohyb ve vymezeném prostoru.

Odpočinek, spánek	
- děti odpočívají během dne podle potřeby, zklidnění zařazujeme několikrát denně.
Spánek (odpočinek po obědě) probíhá v jednotlivých hernách ukládání, pohádka, potom 
individuální spánek podle potřeby. Není přípustné děti do spánku nutit. Trváme ale na zklidnění a 
odpočinku na lehátku (ze zákona jsme povinni zajistit psychohygienu dětí).Podle situace mohou 
nespavé děti vstát a tiše si hrát nebo kreslit u stolečků – přivřeme shrnovací dveře, aby ostatní 
mohly nerušeně spát dál. Potřeba spánku je opravdu individuální, děti vstávají postupně až do 
14.15 hod. Lehátka ukládáme do daných prostor, na lůžkoviny máme označené police. Pyžama 
věsíme na označené háčky, volně provětrávají. Lehátka s lůžkovinami připravují a uklízí provozní 
pracovnice, úklid ve III.třídě provádí samy děti postupně za pomoci učitelky.

Stravování	
Mateřská škola má svou vlastní kuchyni. Strava odpovídá výživovým normám daným předpisy pro společné stravování. Jídelníček sestavuje vedoucí ŠJ a je v předstihu vyvěšován na nástěnce v přízemí vedle vchodu do školy a na internetových stránkách – zpravidla každý pátek odpoledne.
Hygienické podmínky pro podávání stravy - dle instrukcí vedoucí ŠJ má pracovnice, která stravu dětem vydává, při výdeji zvláštní bílý plášť, v pravidelných tříletých intervalech prochází školením hygienického minima. Zodpovídá také za správnou teplotu jídla a určitou kvalitu při rozdělování stravy. V každém oddělení je kuchyňka, která slouží výhradně pro přípravu stravy k servírování a pro mytí nádobí po jídle. 
Jídlo je přenášeno pracovnicemi do výdejen ve várnicích či jiných vhodných nádobách a poté rozdělováno dětem. Každé dítě musí dostat porci, kterou stanovují normy, dítě si samo určuje, kolik sní. Do jídla nejsou nuceny, ale přesto jim doporučujeme vše ochutnat. Respektujeme nesnášenlivost některých potravin některými dětmi, případně pokyn rodičů.
Každá třída má domluvená pravidla sebeobsluhy při stolování, která podporujeme.
Podávání dopolední svačiny možno organizovat společně (děti jedí všechny zároveň) nebo postupně (každý se jde sám umýt a nasvačit), podávání odpolední svačiny je podle aktuální situace v době od 14.00 do 14.15 hodin. Bereme ohledy na spánek dětí, některé spí déle, jiné vstanou hned. Podle toho si berou svačinku. Oběd podáváme v době od 11.00 do 12.00 hodin všem dětem současně. Děti si mohou většinou jakoukoliv stravu během dne přidat nad stanovené množství. Svačinky si berou samoobslužně, polévku nalévá provozní pracovnice, hlavní jídlo si vybírají připravené na talířích samy, případně je obslouží učitelky. Jedí lžičkami, od 5 let dáváme dětem příbory. V tomto směru potřebujeme podporu rodičů, aby děti jedly příborem i doma a získaly patřičný návyk. Dvouleté děti jedí lžičkami.

Pitný režim
- děti dostávají tekutiny ke každému jídlu, samozřejmě si mohou i přidávat.
Děti mají možnost kdykoliv se během dne samy napít – mají ve třídě vhodnou nádobu na tekutiny a vlastní známé hrníčky – umělohmotné s ouškem. O čistotu hrníčků během dne se starají provozní zaměstnanci. 

Otužování
- provádíme podle individuálních potřeb dětí, samozřejmostí je přiměřené oblečení. 
Při spaní větráme vždy, během dne podle situace. Děti si omývají obličej vlažnou vodou po odpoledním spánku.

Způsob nakládání s prádlem
 -	sklad čistého prádla je v označené skříni v chodbě v přízemí, sklad špinavého prádla nevedeme, špinavé prádlo neskladujeme, ihned se odnáší k praní v naší pračce. Ložní prádlo pere domovnice – převlékáme vždy po 21 dnech. Ručníky pere domovnice každý pátek nebo dle potřeby, dětská pyžama berou rodiče vždy po 14 dnech na vyprání domů.

3)	    Organizace vzdělávání

Vzdělávání v mateřské škole organizují a zajišťují ředitelka MŠ a 5 učitelek MŠ. Všechny splňují kvalifikační podmínky pro výkon svého povolání. Vzdělávání doplňují samostudiem – viz plán samostudia (roční plán). Rodiče jsou informováni o neustálém zvyšování kvalifikace pedagogů zveřejňováním pedagogického portfolia učitelek (seznam certifikátů, které učitelky po absolvování studia obdrží) upevním na síť podél vnitřního schodiště. Učitelky tvoří pracovní tým, jsou členy pedagogické rady. Jejich povinnosti, pravomoci a úkoly jasně stanovuje pracovních náplních, Organizačním řádu školy, Provozním řádu školy a Ročním plánu. 

Organizace provozu MŠ	
Při přijetí dítěte do MŠ jej zařazujeme zpravidla do věkově stejných heterogenních tříd na  základě možností školy. Děti 2-3leté jsou umísťovány v I. třídě v přízemí, děti 3-4leté ve II. třídě v přízemí a děti plnící povinné předškolní vzdělávání tzn. 5-6leté ve III. třídě v patře. Po domluvě s učitelkou mají děti možnost setkávat se mezi sebou, s dětmi a učitelkou jiné třídy, společně se učit a prožívat, spolupracovat, účastnit se společenských akcí, přípravy školních akcí a tradic…

Uspořádání dne respektuje právo dětí na vlastní spontánní aktivity, využití situací, podněty a nabídku činností z Třídního vzdělávacího programu, podporuje činnosti venku, ve světě a životě.

Provoz mateřské školy je denně od 6.15 hodin do 16.15 hodin. Po celou dobu je budova zvenku uzamčena bezpečnostním zařízením. Přicházející zvoní na zvonek II. nebo III. třídy a setrvají až do ohlášení před kamerou zvonku. V době od 6.15 do 7.30 hodin je domovnice pověřena dozorem v prostorách šaten a na chodbách. Tím není dotčena povinnost rodičů předat dítě učitelce až ve dveřích vedoucích ze šatny do umývárny případně do třídy. Podle rozhodnutí učitelky může odpolední rozcházení probíhat i na školní zahradě. Podmínky předávání a přebírání dítěte jsou jasně formulovány ve Školním řádu.  
Výchovně vzdělávací práce probíhá po celou dobu pobytu dítěte v mateřské škole.
Krátké rozhovory o dětech probíhají dle zájmu rodiče kdykoliv během dne. Rodiče se mohou i telefonicky krátce informovat o tom, jak se dítěti daří, učitelky mají k dispozici přenosný telefonní aparát. Pro delší hovory o dětech je nutné setkání s učitelkou předem dohodnout.

Výjimečné jsou rozhovory ve III. třídě o školní zralosti dítěte před vstupem (zápisem) do základní školy nebo rozhovory o závažných výchovných, kázeňských nebo vzdělávacích záležitostech. Rozhovor aktivují rodiče nebo pedagog. Třídní učitelka dohodne nejbližší možný termín schůzky a připraví se na ni.  Rozhovory musí probíhat pouze mezi pedagogy a zákonnými zástupci. Není možné závažné informace sdělovat jiným osobám (babičky, tety, sousedky…), nebo před jinými osobami. Učitelky mají pro svá tvrzení připravené podklady – pracovní listy, pozorování, rozhovory s dítětem…Upozorní rodiče, že názory jsou podloženy prací s dítětem, opírá se konkrétní časový úsek (dobu, po kterou dítě dochází do mateřské školy) a svoje pedagogické zkušenosti. Rodičům sdělujeme postup při případné žádosti rodičů o odklad povinné školní docházky (žádost základní škole, ve které dítě vykoná zápis, potvrzení od odborného lékaře o nevhodnosti nastoupit povinnou docházku a potvrzení od psycholožky/pedagožky z OPPP, která dítě musí vyšetřit. Tato doporučení odevzdají rodiče řediteli ZŠ a ředitel rozhoduje ve správním řízení o případném odkladu!). Všechna vyšetření psycholožkou- pedagožkou organizujeme ve spolupráci s OPPP Olomouc nebo Mohelnice, dle přání rodičů. Mateřská škola vyplňuje jako podklad pro speciální vyšetření dotazník Projevy dítěte v mateřské škole. Vyplňuje ho třídní učitelka, potvrzuje ředitelka. Písemné potvrzení o závěrech celého vyšetření obdrží rodiče poštou. V některých případech může dále pokračovat spolupráce s psycholožkou, která sleduje vývoj dítěte v delším časovém úseku, dává pokyny rodičům i mateřské škole, jak s dítětem pracovat dále, aby udělalo v nejistých oblastech pokrok. V říjnu probíhají třídní schůzky s rodiči předškoláků na téma „Co udělat pro to, aby mé dítě zažilo úspěch při přechodu k základnímu vzdělávání“.

Povinnosti zaměstnanců jsou jasně dány pracovní smlouvou, náplněmi práce a dalšími vnitřními předpisy mateřské školy.

Podle možností a podmínek školy zajišťujeme překrývání přímé pedagogické činnosti dvou učitelek ve třídě, optimálně alespoň v rozsahu dvou a půl hodiny denně, při činnostech náročnějších nejen na organizaci, ale i bezpečnost dětí (činnosti, při kterých je zajištěno souběžné působení dvou učitelů ve třídě): 
I.	třída – souběžné působení učitelek v době od 9.00 do 12.15 hodin
II.	třída – souběžné působení dvou učitelek vždy, když je počet přítomných dětí větší jak 20: příprava na pobyt venku, pobyt venku, oběd, hygiena, převlékání na odpočinek 
III.	třída – souběžné působení dvou učitelek: příprava na pobyt venku, pobyt venku, oběd, hygiena, převlékání na odpočinek 
Působení více pedagogů vždy při tělovýchovných aktivitách v tělocvičně základní školy, při organizaci předplaveckého výcviku, návštěvách akcí a vzdělávacích programů mimo prostory mš a to při jakémkoliv počtu přítomných dětí. 

 Informační a komunikační systém školy obsahuje
 •	průběžnou každodenní komunikaci
 •	pobyt spolu s rodičem ve třídě, účast na akcích školy
 •	volně přístupné materiály školy – projekty, ŠVP, Školní řád, inspekční zprávy
 •	průběžně přístupný Třídní vzdělávací program s dílčími vzdělávacími cíli a nabídkou činností – aktuální texty básní, písně, výtvory dětí…
 •	včasné oznamování termínu všech schůzek s nabídkou účasti
 •	následné zpřístupnění závěrů schůzek a porad
 •	umožnění navštěvovat MŠ ještě před nástupem dítěte – adaptační program
 •	schránka důvěry, dotazníky
 •	www stránky

Participativní řízení mateřské školy podporuje 
 •	vazby zodpovědného partnerství mezi učitelkami, rodiči a dětmi
 •	soudržnost mezi jednotlivci a skupinami
 •	aktivní účast na řízení
 •	osobní odpovědnost, osobní maximum (všichni vědí, proč něco dělají a uvědomují si svou odpovědnost za to, co dělají)

4)	    Charakteristika vzdělávacího programu

Pří výchovně vzdělávací práci sledujeme hlavní i jednotlivé specifické vzdělávací cíle
předškolního vzdělávání, které jsou stanoveny Rámcovým programem pro předškolní 
vzdělávání.
Rámcové cíle předškolního vzdělávání:
 -	rozvíjení dítěte a jeho schopnosti učení
 -	osvojení si základů hodnot, na nichž je založena naše společnost
 -	získání osobní samostatnosti a schopnosti projevovat se jako samostatná osobnost působící na své okolí
Po jednom výtisku RVP PV má každá učitelka pro svou pracovní potřebu, aktuální RVP PV je k dispozici na internetových stránkách MŠMT (každá učitelka má k dispozici pracovní notebook). Zde soustavně sleduje a hodnotí, zda její konkrétní činnost s dětmi naplňuje jednotlivé cíle vzdělávání, jaké výchozí kompetence má dítě mít, co má při ukončení předškolního vzdělávání zvládat –Konkretizované očekávané výstupy RVP PV (materiály MŠMT č.j. 9482/2012-22).
Smyslem našeho programu je poskytovat dětem všeobecný přehled o světě, ve kterém žijí. 
Představovat jim svět tak, aby časem pochopily vzájemné souvislosti mezi živou a neživou přírodou a vztahy mezi lidmi. Aby našly svou individualitu, mohly se stát samostatně myslící a rozhodující se osobou, aby se uměly prosadit, vyjádřit se v kolektivu a nebály se objevovat a poznávat. Podporujeme dětská přátelství a kamarádství. Chceme ale také, aby děti uměly podřídit své zájmy kolektivu i uměly být asertivní (umění říci NE a respektovat jej).  
Děti poznají okolí školky, prožívat budeme také oslavy, svátky, zvyky a tradice související se společenským životem. Budeme rozvíjet jejich estetické cítění, individuální smysl pro krásu, fantazii, početní a předmatematické představy, polytechnické a předčtenářské dovednosti, jazykový projev a komunikační dovednosti. Velký důraz klademe na postupné zvládnutí základních pracovních a hygienických návyků, společenského chování, a aby se naučily chránit se před různým nebezpečím. 
Připravujeme děti pro úspěšný vstup do základní školy – viz klíčové kompetence RVP PV – kompetence k učení, kompetence k řešení problémů,komunikativní kompetence, sociální a personální kompetence, činnostní a občanské kompetence.

Do výchovně vzdělávacího procesu zařazujeme prostředky, metody a formy práce a to:
prostředky: hry - tvořivé, manipulační, kooperativní a námětové hry, didaktické,                         
                    dramatizace,  pohybové aktivity, psychomotorické hry a cvičení, hudebně  
                    pohybové hry, grafická cvičení, výtvarné hry, experimentování, odměna a 
                    hodnocení, rozhovor, vyprávění, diskuze, popis, pozorování předmětů a jevů, 
                    předvádění (předmětů,  modelů, činností)

formy:    (aktivity spontánní  nebo řízené)
                   frontální vzdělávání       – zařazováno v případě, že to vyžaduje určitá situace 
                   skupinové vzdělávání    – často využíváno (věkově smíšená třída)
                   individuální vzdělávání – vychází z individuálních potřeb a zájmů dítěte.

metody:
činnostní učení – učení, při němž jedinec není pasivním příjemcem, ale projevuje vlastní iniciativu, koná, jedná a je aktivní; učí se na základě vlastních činností intelektových (řešení problémů) i praktických (řešení praktických situací)
kooperativní učení – učení založené na vzájemné spolupráci dětí při řešení společných složitějších problémů a situací; učí děti rozdělovat si role a úkoly, plánovat činnosti, spolupracovat, pomáhat si, radit si, vyvíjet společné úsilí, kontrolovat a hodnotit společnou práci 
prožitkové učení – učení dítěte vycházející z vlastní zkušenosti a prožitku; je to způsob učení, který je pro dítě přirozený a jemu vlastní; v předškolním vzdělávání je realizováno zejména prostřednictvím → didaktického stylu s nabídkou 
situační učení – učení, jehož těžištěm je praktické získávání zkušeností, poznatků, dovedností, návyků v kontextu dané situace, přímo v praxi; jedná se o učení dětí skutečným jednáním, ne učení o dané situaci; je založené na vytváření a využívání situací, které jsou pro dítě srozumitelné 
tematické učení – způsob vzdělávání dětí, který spočívá ve vyhledávání témat, činností a situací, které jsou dětem blízké a srozumitelné a které umožňují, aby děti získávaly očekávané poznatky, dovedností, hodnoty i postoje v reálných souvislostech a tak je dokázaly prakticky využít prožitkové učení – založené na přímých zážitcích dítěte, podporuje dětskou zvídavost a potřebu  objevovat, podněcuje radost dítěte z učení a vyvolává jeho zájem o nové poznání
přirozeně sociální učení – vychází z principu přirozené nápodoby vzorů chování a postojů, jsou v něm uplatňovány určité prvky etické výchovy (prosociální jednání)
didakticky zacílené činnosti – zařazované řízené učení dětí podle témat jednotlivých                        integrovaných   bloků 
spontánní aktivity dětí – vychází z jejich přirozených potřeb 
experimentální učení (využíváno zejména u dětí předškolního věku) – vede děti k řešení                         problémů,  k rozvoji myšlení, obohacování jejich vlastních zkušeností

Využíváme všech pomůcek a hraček, které jsou v MŠ k dispozici, používáme všechny dostupné 
výtvarné a pracovní pomůcky, obohacujeme nabídku novinkami. Ve III. třídě cíleně pracujeme s
interaktivní tabulí, kde jsou nainstalovány výukové programy Barevné kamínky. Děti se postupně
seznamují s funkcí počítače – využíváme ho k reprodukci písniček a pohádek, sledujeme 
fotogalerii na našich www stránkách, hrajeme pexesa. 
Nově zavádíme dětskou knihovnu, která umožní dětem a jejich rodičům zapůjčit si bezplatně 
kteroukoliv knihu domů k přečtení. Chceme tak rodiny motivovat k většímu využívání tohoto 
bohatství jazyka, působit přes děti na rodiče, aby se vrátili v přetechnizované době malinko zpět, 
opět vzali knihu do rukou a svým dětem četli. Rodiče mají k dispozici i knihy vztahující se
k různým tématům ohledně výchovy a vzdělávání dětí.
Do III.třídy dochází 2 žákyně prvního stupně zdejší základní školy a čtou dětem před spaním. Tato velice zajímavá aktivita přispívá k zájmu předškoláků o knihu, o čtení a mluvené slovo. Návštěvy žákyň jsou vždy předem dohodnuté zpravidla třikrát do měsíce – podle vyučování v zš.
V první a druhé třídě každý měsíc odebíráme v rámci předplatného časopis Puntík, ve třetí třídě časopis Dráček. Pro potřeby pedagogů odebíráme měsíčně časopis Informatorium.
Hrajeme si ve třídách, hernách i ve školní zahradě.  
Klavíry, flétny a kytary využívají všechny učitelky dle svých schopností.
Chodíme na procházky po okolí, do místního Arboreta a na školní hřiště. Pobyt venku vždy
přizpůsobujeme počasí. Nepravidelně sledujeme televizní pořady pro předškolní děti, využíváme
DVD a CD. Snažíme se pobyt v MŠ tímto oživit. Rádi vítáme zájezdová představení divadel 
každý měsíc máme alespoň jedno divadelní představení, navštěvuje nás kouzelník a pořádáme
další programy pro vzdělávání i zábavu dětí. Vždy ve II.pololetí školního roku organizujeme
předplavecký výcvik pro předškoláky v plavecké učebně v Litovli. 
Konkrétní záměry naší výchovně vzdělávací práce jsou seskupeny podle základních oblastí PV,
jsou neustále mezi sebou činně propojeny, vzájemně se ovlivňují a vytváří společně fungující celek.

Každé téma integrovaného bloku si učitelky podrobně rozpracují ve svém „Třídním vzdělávacím plánu“. Budou plánovat tak, aby činnosti obsáhly plánované vzdělávací cíle a očekávané výstupy ze všech oblastí tj. – biologické, psychologické, sociálně kulturní, interpersonální a environmentální. Budou brát na zřetel individualitu dětí a situaci ve své třídě. Činnosti v TVP budou voleny tak, aby obsáhly prvky předmatematických a předčtenářských dovedností, grafomotoriku a obsahovaly také prvky technického vzdělávání a manipulačních činností. Volené aktivity budou různorodé, pestré a budou podněcovat děti k tvořivosti, samostatnému myšlení a samostatnosti.
Učitelky uvedou ve svém TVP také konkrétní činnosti a hry, jejichž prostřednictvím chtějí dojít k očekávaným výstupům a také plánované akce s dětmi a rodiči.  Na závěr každého integrovaného bloku učitelky zhodnotí výsledky dětí a svou práci a vyvodí závěry pro další plánování. 
Dalším materiálem, který má pro svou pracovní potřebu každá učitelka denně před sebou, jsou klíčové kompetence dané RP PV a současně Konkretizované očekávané výstupy RVP PV. Ty jasně stanovují, co mají děti na konci etapy předškolního vzdělávání zvládnout, o co musíme ve své pedagogické práci usilovat, kam směřujeme. Víme ale, že jde o popsání ideálního stavu a že úroveň dosažení těchto kompetencí je u každého dítěte jiná.
Pedagogická práce učitelek mimo jiné zahrnuje
 -	plánování – vytváření 
 -	vlastní výchovně vzdělávací práci
 -	evaluaci

Proto, aby učitelka mohla plánovat a svou pedagogickou činností rozvíjet celkové osobnosti dětí ve třídě, musí je především poznat a správně provést hodnocení celé třídy zpravidla v období začátku školního roku. Na konci a během roku potom sleduje, zda dochází k očekávaným výstupům a získávání kompetencí.
Základní metodou získávání poznatků o dítěti je pozorování v přirozeném prostředí a při jeho hlavní činnosti – hře. Sleduje jeho 
 -	motoriku (hrubou, jemnou, grafomotoriku, lateralitu ruky, nohy, oka)
 -	návyky a dovednosti v sebeobsluze (při hygieně, oblékání, stolování)
 -	sociální chování a emocionální projevy (sociální vztahy k učitelce a k ostatním dětem a jejich vztahy k dítěti)
 -	práceschopnost - schopnost převzít pracovní úkoly, soustředit se a setrvat u nich, udržet pracovní tempo, motivace k učení
 -	poznávací schopnosti (hmatové, zrakové a sluchové vnímání, časová a prostorová orientace, chápání množství)
 -	řečový rozvoj a způsob vyjadřování (pasivní a aktivní složka řeči, její sociální užití, výslovnost, artikulační obratnost a jiné projevy narušení komunikačních schopností)
Předmětem pozorování jsou také charakteristiky jednotlivých věkových zvláštností, jedinečnosti osobnosti konkrétního dítěte a podmínky, ve kterých dítě žije. Výsledkem by měl být co nejplastičtější obraz o dítěti.
Další metodou získávání informací o dítěti je rozhovor především s rodiči, ankety a dotazníky a rozbor výtvorů dítěte.
Jelikož ve třídě pracují vždy dvě učitelky, své závěry z poznávání dětí a diagnostiku třídy spolu konzultují (objektivnější posouzení, nezaujatost).
Každá učitelka potom podrobuje rozboru svou vlastní pedagogickou činnost (autoevaluace- sebeposuzování) a snaží se nalézt adekvátní vztah mezi potřebami dětí ve třídě a svým vzděláváním.
Systém evaluace je součástí ŠVP.

5)	    Vzdělávací obsah

Základní charakteristiky jednotlivých oblastí, záměry vzdělávacího úsilí pedagoga a dílčí vzdělávací cíle (co pedagog u dítěte podporuje), vzdělávací nabídku, očekávané výstupy (kompetence) a rizika stanovuje Rámcový vzdělávací program pro předškolní vzdělávání.
TVP obsahuje záměry předškolního vzdělávání v souvislosti s danými bloky a učitelkou vytvořený přehled činností, které tyto záměry sledují - včetně poznámek odkud své náměty, nápady,0 hry čerpala, odkazy na materiál, knihy atd. V závěru případné písemné podoby tématu má učitelka prostor na různé poznámky, nápady, postřehy a hodnocení, které jsou velice významné při přípravě tohoto tématu v dalším školním roce. 
Integrované bloky jsme stanovovali tak, aby souvisely s jednotlivými ročními obdobími, s životem lidí, svátky a oslavami, jednoduše s tím, co právě prožíváme. Je samozřejmostí, že po celou dobu pobytu dítěte v MŠ dochází k neočekávaným situacím, námětům a rozhovorům, které spontánně vyplynou ze života dětí. Učitelka potom zařazuje i předem neplánovaná témata, činnosti, hry apod. V tom je její tvořivost. Je nepřípustné, aby se soustředila pouze na to, co má přichystané a naplánované a odmítala tyto nahodilé situace, neakceptovala to, co děti zajímá, co chtějí vědět, poznat …. Vždy je třeba se dívat očima dětí, vědět, co děti cítí a jak prožívají. Denně se učitelky v souvislosti s přípravou a hodnocením své práce ptají – proč tu činnost dětem nabízím, jaký má pro ně význam, co dítěti a jeho rozvoji přináší?
Někdy je důležité vrátit se k činnosti a tématu, které děti bavilo, zajímalo. To umožňuje i časová posloupnost, ŠVP pouze navrhuje časový úsek pro práci s tématem. Je však vhodné, aby začátek jednotlivých tematických celků byl stejný ve všech třídách – domluva učitelek, školka žije společným duchem. 
Rodiče se o tématech dozvídají především z rozhovoru s dítětem (co jste dnes dělali, co jste hráli?, děti také mají úkoly – doneste si z domu, zeptejte se doma, zjistěte… apod.) a z aktuálních nástěnek v šatnách. Jsou zde i písně a básně, které se děti učí a opakují. O tématu jistě vypovídá i výzdoba celé školky. 
Vzdělávací nabídka podle vzdělávacích oblastí (jaké činnosti pedagogové dětem nabízejí v souladu s RVP PV): 
Dítě a jeho tělo
 •	lokomoční pohybové činnosti (chůze, běh, skoky a poskoky, lezení), nelokomoční pohybové činnosti (změny poloh a pohybů těla na místě) a jiné činnosti (základní gymnastika, turistika, sezónní činnosti, míčové hry apod.)
 •	manipulační činnosti a jednoduché úkony s předměty, pomůckami, nástroji, náčiním, materiálem; činnosti seznamující děti s věcmi, které je obklopují a jejich praktickým používáním
 •	zdravotně zaměřené činnosti (vyrovnávací, protahovací, uvolňovací, dechová, relaxační cvičení)
 •	smyslové a psychomotorické hry
 •	konstruktivní a grafické činnosti
 •	hudební a hudebně pohybové hry a činnosti
 •	jednoduché pracovní a sebeobslužné činnosti v oblasti osobní hygieny, stolování, oblékání, úklidu, úpravy prostředí apod.
 •	činnosti zaměřené k poznávání lidského těla a jeho částí
 •	příležitosti a činnosti směřující k ochraně zdraví, osobního bezpečí a vytváření zdravých životních návyků
 •	činnosti relaxační a odpočinkové, zajišťující zdravou atmosféru a pohodu prostředí
 •	příležitosti a činnosti směřující k prevenci úrazů (hrozících při hrách, pohybových činnostech a dopravních situacích, při setkávání s cizími lidmi), k prevenci nemoci, nezdravých návyků a závislostí

Dítě a jeho psychika
 •	artikulační, řečové, sluchové a rytmické hry, hry se slovy, slovní hádanky, vokální činnosti
 •	společné diskuse, rozhovory, individuální a skupinová konverzace (vyprávění zážitků, příběhů, vyprávění podle skutečnosti i podle obrazového materiálu, podle vlastní fantazie, sdělování slyšeného druhým apod.)
 •	komentování zážitků a aktivit, vyřizování vzkazů a zpráv
 •	samostatný slovní projev na určité téma
 •	poslech čtených či vyprávěných pohádek a příběhů, sledování filmových a divadelních pohádek a příběhů
 •	vyprávění toho, co dítě slyšelo nebo co shlédlo
 •	přednes, recitace, dramatizace, zpěv
 •	grafické napodobování symbolů, tvarů, čísel, písmen
 •	prohlížení a „čtení“ knížek
 •	hry a činnosti zaměřené k poznávání a rozlišování zvuků, užívání gest
 •	činnosti a příležitosti seznamující děti s různými sdělovacími prostředky (noviny, časopisy, knihy, audiovizuální technika)
 •	přímé pozorování přírodních, kulturních i technických objektů i jevů v okolí dítěte, rozhovor 
o výsledku pozorování
 •	záměrné pozorování běžných objektů a předmětů, určování a pojmenovávání jejich vlastností (velikost, barva, tvar, materiál, dotek, chuť, vůně, zvuky), jejich charakteristických znaků 
a funkcí
 •	motivovaná manipulace s předměty, zkoumání jejich vlastností
 •	konkrétní operace s materiálem (třídění, přiřazování, uspořádání, odhad, porovnávání apod.)
 •	spontánní hra, volné hry a experimenty s materiálem a předměty
 •	smyslové hry, nejrůznější činnosti zaměřené na rozvoj a cvičení postřehu a vnímání, zrakové 
a sluchové paměti, koncentrace pozornosti apod.
 •	námětové hry a činnosti
 •	hry nejrůznějšího zaměření podporující tvořivost, představivost a fantazii (kognitivní, imaginativní, výtvarné, konstruktivní, hudební, taneční či dramatické aktivity)
 •	řešení myšlenkových i praktických problémů, hledání různých možností a variant
 •	hry a činnosti zaměřené ke cvičení různých forem paměti (mechanické a logické, obrazné 
a pojmové)
 •	činnosti zaměřené k vytváření (chápání) pojmů a osvojování poznatků (vysvětlování, objasňování, odpovědi na otázky, práce s knihou, s obrazovým materiálem, s médii apod.)
 •	činnosti zaměřené na poznávání jednoduchých obrazně znakových systémů (písmena, číslice, piktogramy, značky, symboly, obrazce)
 •	hry a praktické úkony procvičující orientaci v prostoru i v rovině
 •	činnosti zaměřené k seznamování se s elementárními číselnými a matematickými pojmy 
a jejich symbolikou (číselná řada, číslice, základní geometrické tvary, množství apod.) a jejich smysluplné praktické aplikaci
 •	činnosti zasvěcující dítě do časových pojmů a vztahů souvisejících s denním řádem, běžnými proměnami a vývojem a přibližující dítěti přirozené časové i logické posloupnosti dějů, příběhů, událostí apod.
 •	spontánní hra
 •	činnosti zajišťující spokojenost a radost, činnosti vyvolávající veselí a pohodu
 •	činnosti přiměřené sílám a schopnostem dítěte a úkoly s viditelným cílem a výsledkem, v nichž může být dítě úspěšné
 •	činnosti nejrůznějšího zaměření vyžadující (umožňující) samostatné vystupování, vyjadřování, obhajování vlastních názorů, rozhodování a sebehodnocení
 •	příležitosti a hry pro rozvoj vůle, vytrvalosti a sebeovládání
 •	cvičení organizačních dovedností
 •	estetické a tvůrčí aktivity (slovesné, výtvarné, dramatické, literární, hudební, pohybové a další) 
 •	sledování pohádek a příběhů obohacujících citový život dítěte
 •	cvičení v projevování citů (zvláště kladných), v sebekontrole a v sebeovládání (zvláště emocí záporných, např. hněvu, zlosti, úzkosti apod.)
 •	hry na téma rodiny, přátelství apod.
 •	výlety do okolí (do přírody, návštěvy dětských kulturních akcí apod.)
 •	činnosti zaměřené k poznávání různých lidských vlastností; záměrné pozorování, čím se lidé mezi sebou liší (fyzické i psychické vlastnosti, dovednosti, schopnosti, city, vlastnosti dané pohlavními rozdíly, věkem, zeměpisným místem narození, jazykem) a v čem jsou si podobní
 •	dramatické činnosti (předvádění a napodobování různých typů chování člověka v různých situacích), mimické vyjadřování nálad (úsměv, pláč, hněv, zlobu, údiv, vážnost apod.)
 •	činnosti vedoucí dítě k identifikaci sebe sama a k odlišení od ostatních
 •	běžné verbální i neverbální komunikační aktivity dítěte s druhým dítětem i s dospělým
 •	sociální a interaktivní hry, hraní rolí, dramatické činnosti, hudební a hudebně pohybové hry, výtvarné hry a etudy
 •	společenské hry, společné aktivity nejrůznějšího zaměření
 •	kooperativní činnosti ve dvojicích, ve skupinkách
 •	společná setkávání, povídání, sdílení a aktivní naslouchání druhému
 •	aktivity podporující sbližování dětí
 •	aktivity podporující uvědomování si vztahů mezi lidmi (kamarádství, přátelství, vztahy mezi oběma pohlavími, úcta ke stáří apod.)
 •	hry, přirozené i modelové situace, při nichž se dítě učí přijímat a respektovat druhého
 •	činnosti zaměřené na porozumění pravidlům vzájemného soužití a chování, spolupodílení se 
na jejich tvorbě
 •	hry a činnosti, které vedou děti k ohleduplnosti k druhému, k ochotě rozdělit se s ním, půjčit hračku, střídat se, pomoci mu, ke schopnosti vyřešit vzájemný spor apod.
 •	činnosti zaměřené na poznávání sociálního prostředí, v němž dítě žije - rodina (funkce rodiny, členové rodiny a vztahy mezi nimi, život v rodině, rodina ve světě zvířat) - mateřská škola (prostředí, vztahy mezi dětmi i dospělými, kamarádi)
 •	hry a situace, kde se dítě učí chránit soukromí a bezpečí své i druhých
 •	četba, vyprávění a poslech pohádek a příběhů s etickým obsahem a poučením

Dítě a společnost
 •	běžné každodenní setkávání s pozitivními vzory vztahů a chování
 •	aktivity vhodné pro přirozenou adaptaci dítěte v prostředí mateřské školy
 •	spoluvytváření přiměřeného množství jasných a smysluplných pravidel soužití ve třídě
 •	různorodé společné hry a skupinové aktivity (námětové hry, dramatizace, konstruktivní 
a výtvarné projekty apod.) umožňující dětem spolupodílet se na jejich průběhu i výsledcích
 •	přípravy a realizace společných zábav a slavností (oslavy výročí, slavnosti v rámci zvyků 
a tradic, sportovní akce, kulturní programy apod.)
 •	tvůrčí činnosti slovesné, literární, dramatické, výtvarné, hudební, hudebně pohybové, dramatické apod. podněcující tvořivost a nápaditost dítěte, estetické vnímání i vyjadřování 
a tříbení vkusu
 •	receptivní slovesné, literární, výtvarné či dramatické činnosti (poslech pohádek, příběhů, veršů, hudebních skladeb a písní, sledování dramatizací, divadelních scének)
 •	setkávání se s literárním, dramatickým, výtvarným a hudebním uměním mimo mateřskou školu, návštěvy kulturních a uměleckých míst a akcí zajímavých pro předškolní dítě
 •	hry zaměřené k poznávání a rozlišování různých společenských rolí (dítě, dospělý, rodič, učitelka, žák, role dané pohlavím, profesní role, herní role) a osvojování si rolí, do nichž se dítě přirozeně dostává
 •	aktivity přibližující dítěti pravidla vzájemného styku (zdvořilost, ohleduplnost, tolerance, spolupráce) a mravní hodnoty (dobro, zlo, spravedlnost, pravda, upřímnost, otevřenost apod.) v jednání lidí
 •	hry a praktické činnosti uvádějící dítě do světa lidí, jejich občanského života a práce (využívání praktických ukázek z okolí dítěte, tematické hry seznamující dítě s různými druhy zaměstnání, řemesel a povolání, s různými pracovními činnostmi a pracovními předměty, praktická manipulace s některými pomůckami a nástroji, provádění jednoduchých pracovních úkonů a činností apod.)
 •	aktivity přibližující dítěti svět kultury a umění a umožňující mu poznat rozmanitost kultur (výtvarné, hudební a dramatické činnosti, sportovní aktivity, zábavy, účast dětí na kulturních akcích, návštěvy výstav, divadelních a filmových představení, využívání příležitostí seznamující dítě přirozeným způsobem s různými tradicemi a zvyky běžnými v jeho kulturním prostředí apod.)

Dítě a svět
 •	přirozené pozorování blízkého prostředí a života v něm, okolní přírody, kulturních 
i technických objektů, vycházky do okolí, výlety
 •	aktivity zaměřené k získávání praktické orientace v obci (vycházky do ulic, návštěvy obchodů, návštěvy důležitých institucí, budov a dalších pro dítě významných objektů)
 •	sledování událostí v obci a účast na akcích, které jsou pro dítě zajímavé
 •	poučení o možných nebezpečných situacích a dítěti dostupných způsobech, jak se chránit (dopravní situace, manipulace s některými předměty a přístroji, kontakt se zvířaty, léky, jedovaté rostliny, běžné chemické látky, technické přístroje, objekty a jevy, požár, povodeň 
a jiné nebezpečné situace a další nepříznivé přírodní a povětrnostní jevy), využívání praktických ukázek varujících dítě před nebezpečím
 •	hry a aktivity na téma dopravy, cvičení bezpečného chování v dopravních situacích, kterých se dítě běžně účastní, praktický nácvik bezpečného chování v některých dalších situacích, které mohou nastat
 •	praktické užívání technických přístrojů, hraček a dalších předmětů a pomůcek, se kterými se dítě běžně setkává
 •	přirozené i zprostředkované poznávání přírodního okolí, sledování rozmanitostí a změn v přírodě (příroda živá i neživá, přírodní jevy a děje, rostliny, živočichové, krajina a její ráz, podnebí, počasí, ovzduší, roční období)
 •	práce s literárními texty, s obrazovým materiálem, využívání encyklopedií a dalších médií
 •	kognitivní činnosti (kladení otázek a hledání odpovědí, diskuse nad problémem, vyprávění, poslech, objevování)
 •	praktické činnosti, na jejichž základě se dítě seznamuje s různými přírodními i umělými látkami a materiály ve svém okolí a jejichž prostřednictvím získává zkušenosti s jejich vlastnostmi (praktické pokusy, zkoumání, manipulace s různými materiály a surovinami)
 •	využívání přirozených podnětů, situací a praktických ukázek v životě a okolí dítěte 
k seznamování dítěte s elementárními dítěti srozumitelnými reáliemi o naší republice
 •	pozorování životních podmínek a stavu životního prostředí, poznávání ekosystémů (les, louka, rybník apod.)
 •	ekologicky motivované hrové aktivity (ekohry)
 •	smysluplné činnosti přispívající k péči o životní prostředí a okolní krajinu, pracovní činnosti, pěstitelské a chovatelské činnosti, činnosti zaměřené k péči o školní prostředí, školní zahradu a blízké okolí

Integrované bloky:
1.		„HURÁ DO ŠKOLKY“      5 - 7 týdnů
téma:
Já a moji kamarádi
Moje rodina
Můj domov	
Záměr bloku - celý integrovaný blok pro adaptační období, ve kterém se budeme vzájemně poznávat, učit se znát svá jména (předškoláci i v grafické podobě), hledat pravidla vzájemného spolužití, poznávat nové prostředí a učit se v něm žít …

KLÍČOVÉ KOMPETENCE, KTERÉ BUDOU ROZVÍJENY

Kompetence k učení:
 •	soustředěně pozoruje, zkoumá, objevuje, všímá si souvislostí
 •	má elementární poznatky o světě lidí, kultury, přírody i techniky, který dítě obklopuje
 •	poznává, že se může mnohému naučit, raduje se z toho, co samo dokázalo a zvládlo
Kompetence k řešení problémů:
 •	řeší problémy, na které stačí - známé a opakující se situace se snaží řešit samostatně, náročnější s oporou a pomocí dospělého
 •	chápe, že vyhýbat se řešení problémů nevede k cíli, ale že jejich včasné a uvážlivé řešení je naopak výhodou
 •	uvědomuje si, že svou aktivitou a iniciativou může situaci ovlivnit
Komunikativní kompetence:
 •	ovládá řeč, hovoří ve vhodně formulovaných větách, samostatně vyjadřuje své myšlenky, sdělení, rozumí slyšenému a vede smysluplný dialog
 •	dokáže se vyjadřovat a sdělovat své prožitky, pocity a nálady různými prostředky
 •	v běžných situacích komunikuje bez zábran a ostychu s dětmi i dospělými, chápe, že být komunikativní, vstřícné, iniciativní a aktivní je výhodou 

Sociální a personální kompetence:
 •	uvědomuje si, že za sebe i své jednání odpovídá a nese důsledky
 •	ve skupině se dokáže prosadit, ale i podřídit, při společných činnostech se domlouvá a spolupracuje
 •	uplatňuje základní společenské návyky a pravidla společenského styku
 •	chápe, že nespravedlnost, ubližování, ponižování, lhostejnost agresivita a násilí se nevyplácí a že vzniklé konflikty je lépe řešit dohodou 

Činnostní a občanské kompetence:
 •	má základní dětskou představu o tom, co je v souladu se základními lidskými hodnotami a normami, i co je s nimi v rozporu a snaží se podle toho chovat
 •	spoluvytváří pravidla společného soužití mezi vrstevníky, rozumí jejich smyslu a chápe potřebu je zachovávat 

DÍLČÍ VZDĚLÁVACÍ CÍLE: 
Dítě a jeho tělo:
 •	Rozvoj pohybových schopností a zdokonalování dovedností v oblasti hrubé i jemné motoriky, ovládání pohybového aparátu a tělesných funkcí
Dítě a jeho psychika: 
 •	Rozvoj komunikativních dovedností a kultivovaného projevu 
 •	Posilování přirozených poznávacích citů – zvídavosti, zájmu, radosti z objevování 
 •	Získání relativní citové samostatnosti
Dítě a ten druhý:
 •	Seznamování s pravidly chování ve vztahu k druhému
Dítě a společnost: 
 •	Poznávání pravidel společenského soužití a jejich spoluvytváření v rámci přirozeného sociokulturního prostředí, porozumění základním projevům neverbální komunikace obvyklým v tomto prostředí.
Dítě a svět:
 •	Seznamování s místem a prostředím, ve kterém dítě žije a vytváření pozitivního vztahu k němu.

OČEKÁVANÉ VÝSTUPY CELÉHO INTEGROVANÉHO BLOKU 
 •	zvládnout sebeobsluhu, uplatňovat základní kulturně hygienické a zdravotně preventivní návyky (starat se o osobní hygienu, přijímat stravu a tekutinu, umět stolovat, postarat se o sebe a své osobní věci, oblékat se, svlékat, obouvat apod.) 
 •	zacházet s běžnými předměty denní potřeby, hračkami, pomůckami, drobnými nástroji, sportovním náčiním a nářadím, výtvarnými pomůckami a materiály, jednoduchými hudebními nástroji, běžnými pracovními pomůckami 
 •	pojmenovat většinu toho, čím je obklopeno 
 •	formulovat otázky, odpovídat, hodnotit slovní výkony, slovně reagovat 
 •	učit se nová slova a aktivně je používat (ptát se na slova, kterým nerozumí) 
 •	odloučit se na určitou dobu od rodičů a blízkých, být aktivní i bez jejich opory; orientovat se bezpečně ve známém prostředí i v životě tohoto prostředí 
 •	uvědomovat si svou samostatnost, zaujímat vlastní názory a postoje a vyjadřovat je 
 •	navazovat kontakty s dospělým, kterému je svěřeno do péče, překonat stud, komunikovat s ním vhodným způsobem, respektovat ho 
 •	uplatňovat návyky v základních formách společenského chování ve styku s dospělými i s dětmi (zdravit známé děti i dospělé, rozloučit se, poprosit, poděkovat, vzít si slovo až když druhý domluví, požádat o pomoc, vyslechnout sdělení, uposlechnout pokyn) 

KONKRETIZOVANÉ VÝSTUPY 

I. BIOLOGICKÁ OBLAST 
(SEBEOBSLUHA) 
* pozná a pamatuje si svoji značku, své místo u stolečku, svoji třídu a MŠ 
* pohybuje se bezpečně ve skupině dětí 
* rozvinutí lokomoce 
* pohybuje se koordinovaně a jistě i v různém přírodním terénu (např. v písku, do 
kopce, z kopce, po kamenech) 
* používá toaletní papír a splachovací zařízení, myje si a utírá si ruce (po WC, po 
činnosti, po příchodu z venku), umí používat mýdlo a kapesník 
* obleče se, svlékne se, obouvá a vyzouvá boty – vše ukládá na určené místo 
* pozná své osobní věci – oblečení, kartáček, hřebínek, papučky, boty, hračka 
* samostatně jí a pije z hrníčku či sklenice 
* správně drží lžíci, hrníček, sklenici, talíř, svačinový tác 
* udržuje čistotu na svém místě u stolečku při svačině, obědu, při výtvarné činnost

II. PSYCHOLOGICKÁ OBLAST 
(VÝTVARNÁ ČINNOST) 
* drží tužku, pastelku, štětec úchopem odpovídající věku 
* provádí jednoduché úkony s výtvarnými pomůckami 
* trhá papír, mačká papír do kuličky, přeloží papír na půl a zarýhuje 
* umí uchopit nůžky a manipulovat s nimi (přestřihne papír, ovládá rovný střih, 
vystřihne jednoduché tvary) 
* spontánně čmárá, kreslí, vykresluje tematické omalovánky, rozvíjí kresbu 
* využívá tvůrčí a výtvarné techniky k rozvoji jemné motoriky, k výzdobě prostředí 
(HRA A HRAČKA) 
* hraje si se stavebnicemi, staví z kostek 
* navléká korálky, provléká šablony, najde správné tvary do otvorů 
* modeluje z plastelíny (kulička, váleček, placka, jednoduché tvary) a vykrajuje tvary 
* umí používat tiskátka, tiská obrázky
* skládá obrázky z dřevěných kostek 
* skládá puzzle, hraje pexeso 
* rozumí pravidlům hraných společenský her 
* dělí se s druhými dětmi o hračku 
* udržuje pořádek – ukládá hračky na určené místo 
(ROZUMOVÁ STRÁNKA) 
* pozná jednoduché obrazné symboly, piktogramy a značky 
* zapamatuje si krátké říkanky, básničky, písničky a tanečky + reprodukuje 
* pozná základní barvy 
* rozlišuje základní geometrické tvary

III. INTERPERSONÁLNÍ OBLAST 
* zapojuje se do činností během dne 
* přijímá pobyt v mateřské škole, nemá pocit ohrožení 
* navazuje kontakty s dospělými (učitelkou, personálem mateřské školy) 
* dodržuje zdvořilostní návyky (pozdrav, oslovení, žádost, poděkování) 
* dodržuje základní pravidla chování a jednání v kolektivu, ve třídě 
* uposlechne pokyny dospělého 
* přirozeně projevuje radost, zvídavost, ale i lítost, stýskání 
* umí vyjádřit své potřeby a svá přání 
* samostatně se rozhoduje, umí vyjádřit souhlas či nesouhlas 
* brání se projevům násilí jiného dítěte 
* navazuje s dětmi kladné kamarádské vztahy 
* spontánně rozvíjí mimiku, gestikulaci a mateřský jazyk 
* správně používá svůj dech, tempo, sílu a intonaci řeči, správně vyslovuje jednotlivé 
hlásky, slova, umí dýchat nosem i ústy 
* zachází šetrně s vlastními i s cizími pomůckami, hračkami, knížkami 
* uvědomuje si, co je bezpečné, nebezpečné, umí zhodnotit své chování, uvědomuje si následky svého počínání 
* spontánně vypravuje zážitky (pohádky, výlety, co prožil o víkendu) 
* soustředěně vyslechne čtené nebo vyprávěné pohádky 
* projevuje zájem o knihy a vypráví o nich 
* zapamatuje si a vybaví si prožité příjemné i nepříjemné pocity (procházka, výlet, 
* orientuje se v prostoru a v čase (svačina, oběd, svačina) 
* uvědomuje si plynutí v čase (den, noc, ráno, dnes, zítra, včera)

IV. SOCIÁLNĚ-KULTURNÍ OBLAST 
* navazuje kontakty s dospělými (učitelkou, personálem mateřské školy) 
* dodržuje zdvořilostní návyky (pozdrav, oslovení, žádost, poděkování) 
* umí říct své jméno, příjmení, adresu, zná jména svých rodičů, sourozenců, 
kamarádů 
* dodržuje základní pravidla chování a jednání (na chodníku, na ulici, …) 
* rozlišuje vhodnost oslovování (tykání a vykání) 
* slaví narozeniny a svátky svých kamarádů ve třídě

V. ENVIROMENTÁLNÍ OBLAST 
* dbá na ochranu životního prostředí - třídí odpadový materiál (papír, plast, směsný 
odpad – znečištěné kapesníky) 
* uvědomuje si, co je bezpečné, nebezpečné, umí zhodnotit své chování, uvědomuje si 
následky svého počínání vůči přírodě, světu 

NAVRHOVANÉ ČINNOSTI:
 •	Hry zaměřené na poznávání prostředí školy
 •	Komunikační hry
 •	Společné diskuse, individuální a skupinová konverzace (vyprávění zážitků)
 •	Hry zaměřené na posilování kamarádských vztahů 
 •	Hry vyžadující kooperaci zaměřené na konstruování, využívání technicky zaměřených stavebnic např. Merkur, Construction (stavba převodů, kladek), Lego a Magformers
 •	Námětové hry s rozdělováním rolí
 •	Pěstitelské činnosti na zahrádce MŠ – sklízení úrody
 •	Vycházky do blízkého okolí MŠ

2.		„NA PODZIM“      5 - 7 týdnů … do prosince

téma:
Příroda se mění
Podzim v sadě
Podzim v zahradě a na poli
Záměr bloku - tento integrovaný blok je zaměřen na nejbarevnější období v roce, na období, kdy se příroda ukládá k odpočinku. Neobyčejnou barevnost jistě využijeme ve výzdobě školky. Děti získají nejzákladnější představy o práci lidí na podzim, o životě zvířat, určitě přijdeme na to, co dělají lidé, když přijde čas krátících se dnů a dlouhých nocí… 

KLÍČOVÉ KOMPETENCE, KTERÉ BUDOU ROZVÍJENY

Kompetence k učení:
 •	klade otázky a hledá na ně odpovědi, aktivně si všímá, co se kolem něho děje
 •	chce porozumět věcem, jevům a dějům, které kolem sebe vidí
 •	soustředěně pozoruje, zkoumá, objevuje, všímá si souvislostí
 •	orientuje se v řádu a dění v prostředí ve kterém žije

Kompetence k řešení problémů:
 •	všímá si dění i problémů v bezprostředním okolí
 •	přirozenou motivací k řešení dalších problémů a situací je pro něj pozitivní odezva na aktivní zájem
 •	problémy řeší na základě bezprostřední zkušenosti, postupuje cestou pokusu a omylu, zkouší, experimentuje
 •	zpřesňuje si početní představy, užívá číselných a matematických pojmů, vnímá elementární matematické souvislosti

Komunikativní kompetence:
 •	průběžně rozšiřuje svou slovní zásobu a aktivně ji používá k dokonalejší komunikaci s okolím
 •	dovede využít informativní a komunikativní prostředky, se kterými se běžně setkává
 •	ovládá řeč, hovoří ve vhodně formulovaných větách, samostatně vyjadřuje své myšlenky
 •	slovně vyjadřuje své otázky i odpovědi, rozumí slyšenému, 
 •	slovně reaguje a vede smysluplný dialog
Sociální a personální kompetence:
 •	samostatně rozhoduje o svých činnostech
 •	umí si vytvořit svůj názor a vyjádřit jej
 •	dětským způsobem projevuje citlivost a ohleduplnost k druhým, pomoc slabším, rozpozná nevhodné chování
 •	vnímá nespravedlnost, ubližování, agresivitu a lhostejnost
 •	dokáže se bránit proti projevům násilí jiného dítěte, ponižování a ubližování

 Činnostní a občanské kompetence:
 •	svoje činnosti a hry se učí plánovat, organizovat, řídit a vyhodnocovat
 •	chápe, že se může o tom, co udělá rozhodovat svobodně, ale že za svá rozhodnutí také odpovídá
 •	zajímá se o druhé i o to, co se kolem děje, je otevřené aktuálnímu dění
 •	odhaduje rizika svých nápadů, jde za svým záměrem, ale také dokáže měnit cesty a přizpůsobovat se daným okolnostem

DÍLČÍ VZDĚLÁVACÍ CÍLE: 
Dítě a jeho tělo: 
 •	Uvědomění si vlastního těla
 •	Rozvoj a užívání všech smyslů

Dítě a jeho psychika: 
 •	Rozvoj řečových schopností a jazykových dovedností receptivních i produktivních 
 •	Rozvoj, zpřesňování a kultivace smyslového vnímání 
 •	Rozvoj schopnosti citové vztahy vytvářet, rozvíjet je a city plně prožívat

Dítě a ten druhý: 
 •	Osvojení si elementárních poznatků, schopností a dovedností důležitých pro navazování a rozvíjení vztahů k druhým lidem

Dítě a společnost: 
 •	Rozvoj schopnosti žít ve společenství ostatních lidí ( spolupracovat, spolupodílet se), přináležet k tomuto společenství ( ke třídě, rodině, k ostatním dětem) a přijímat základní hodnoty v tomto společenství uznávané

Dítě a svět: 
 •	Rozvoj schopnosti přizpůsobovat se podmínkám vnějšího prostředí i jeho změnám

OČEKÁVANÉ VÝSTUPY CELÉHO INTEGROVANÉHO BLOKU
 •	zvládnout sebeobsluhu, uplatňovat základní kulturně hygienické a zdravotně preventivní návyky (starat se o osobní hygienu, přijímat stravu a tekutinu, umět stolovat, postarat se o sebe a své osobní věci, oblékat se, svlékat, obouvat apod.) 
 •	zacházet s běžnými předměty denní potřeby, hračkami, pomůckami, drobnými nástroji, sportovním náčiním a nářadím, výtvarnými pomůckami a materiály, jednoduchými hudebními nástroji, běžnými pracovními pomůckami 
 •	pojmenovat většinu toho, čím je obklopeno 
 •	formulovat otázky, odpovídat, hodnotit slovní výkony, slovně reagovat 
 •	učit se nová slova a aktivně je používat (ptát se na slova, kterým nerozumí) 
 •	odloučit se na určitou dobu od rodičů a blízkých, být aktivní i bez jejich opory; orientovat se bezpečně ve známém prostředí i v životě tohoto prostředí 
 •	uvědomovat si svou samostatnost, zaujímat vlastní názory a postoje a vyjadřovat je 
 •	navazovat kontakty s dospělým, kterému je svěřeno do péče, překonat stud, komunikovat s ním vhodným způsobem, respektovat ho 
 •	uplatňovat návyky v základních formách společenského chování ve styku s dospělými i s dětmi (zdravit známé děti i dospělé, rozloučit se, poprosit, poděkovat, vzít si slovo až když druhý domluví, požádat o pomoc, vyslechnout sdělení, uposlechnout pokyn) 

KONKRETIZOVANÉ VÝSTUPY 
I. BIOLOGICKÁ OBLAST 
(SEBEOBSLUHA) 
* pozná a pamatuje si svoji značku, své místo u stolečku, svoji třídu a MŠ 
* pohybuje se bezpečně ve skupině dětí 
* rozvinutí lokomoce 
* pohybuje se koordinovaně a jistě i v různém přírodním terénu (např. v písku, do kopce, 
z kopce, po kamenech, ve vodě,…) 
* používá toaletní papír a splachovací zařízení, myje si a utírá si ruce (po WC, po 
činnosti, po příchodu z venku), umí používat mýdlo a kapesník 
* obleče se, svlékne se, obouvá a vyzouvá boty – vše ukládá na určené místo 
* pozná své osobní věci – oblečení, kartáček, hřebínek, papučky, boty, hračka 
* samostatně jí a pije z hrníčku či sklenice 
* správně drží lžíci, hrníček, sklenici, talíř, svačinový tác
* udržuje čistotu na svém místě u stolečku při svačině, obědu, při výtvarné činnost

II. PSYCHOLOGICKÁ OBLAST 
(VÝTVARNÁ ČINNOST) 
* drží tužku, pastelku, štětec úchopem odpovídající věku 
* umí manipulovat a tvořit s přírodním materiálem 
* trhá papír, mačká papír do kuličky, ohýbá a překládá papír, lepí 
* umí uchopit nůžky a manipulovat s nimi (přestřihne papír, ovládá rovný střih, 
vystřihne jednoduché tvary), dodržuje bezpečné zacházení s nůžkami 
* spontánně čmárá, kreslí, vykresluje tematické omalovánky, rozvíjí kresbu – tělo ptáčka, stromy 
* využívá tvůrčí a výtvarné techniky k rozvoji jemné motoriky, k výzdobě prostředí 
(HRA A HRAČKA) 
* hraje si se stavebnicemi, staví z kostek, využívá cvičebního nářadí, 
* přijímá námětové hry jako součást běžné hry s dětmi 
* navléká korálky, provléká šablony, najde správné tvary do otvorů, doplňuje do řady 
* modeluje z plastelíny (kulička, váleček, placka, jednoduché tvary) a obtiskuje do modelíny 
nejrůznější přírodní materiály… 
* umí používat tiskátka, tiská obrázky 
* skládá obrázky z dřevěných kostek 
* skládá puzzle, hraje pexeso 
* rozumí pravidlům hraných společenský her 
* dělí se s druhými dětmi o hračku 
* udržuje pořádek – ukládá hračky na určené místo 
(ROZUMOVÁ STRÁNKA) 
* pozná základní barvy 
* pozná doplňkové barvy, odstíny 
* charakterizuje rysy podzimu (počasí, co si oblékáme) 
* zná názvy dnů v týdnu 
* má povědomí o podzimní měsíce, roční období
* pojmenuje podzimní plody (ovoce, zelenina) 
* pozná tropické ovoce, které v našich podmínkách neroste 
* dovede roztřídit plodiny na ovoce a zeleninu 
* využívá všech svých smyslů k prožitku – chuť, zrak, hmat, čich, sluch 
* rozlišuje pocit chladu a tepla 
* rozlišuje, co zdraví prospívá a co mu škodí 
* pozná ptáky a zvířectvo podzimu, zvuky zvířat 
* umí napočítat do výše svého věku 
* rozlišuje základní geometrické tvary 
* vyhledává stejné tvary, tvary a stíny, doplňuje do řady 
* třídí dle kritéria (barva, tvar) 
* určuje množství (méně, více, stejně, 1 - 4) 
* porovnává předměty dle velikosti a tvaru (malý, velký, vysoký, nízký, stejný, jiný) 
* užívá prostorových pojmů (pravá, levá, 1., poslední, před, za, nad, pod) 
* zapamatuje si krátké říkanky, básničky, písničky, tanečky + reprodukuje 
* uvědomuje si dějovou posloupnost 
* pozná běžně užívané předměty ve svém okolí, používá je

III. INTERPERSONÁLNÍ OBLAST 
* rozvíjí námětové hry s kamarády ze třídy 
* zapojuje se do různých činností během dne 
* přijímá pobyt v mateřské škole, nemá pocit ohrožení 
* navazuje kontakty s dospělými (učitelkou, personálem mateřské školy) 
* dodržuje zdvořilostní návyky (pozdrav, oslovení, žádost, poděkování) 
* dodržuje základní pravidla chování a jednání v kolektivu, ve třídě 
* uposlechne pokyny dospělého 
* přirozeně projevuje radost, zvídavost, stesk, obavy, … 
* umí vyjádřit své potřeby a svá přání 
* samostatně se rozhoduje, umí vyjádřit souhlas či nesouhlas 
* brání se projevům násilí jiného dítěte
* navazuje s dětmi kladné kamarádské vztahy 
* spontánně rozvíjí mimiku, gestikulaci a mateřský jazyk 
* správně používá svůj dech, tempo, sílu a intonaci řeči, správně vyslovuje jednotlivé 
hlásky, slova, umí dýchat nosem i ústy 
* zachází šetrně s vlastními i s cizími pomůckami, hračkami, knížkami 
* uvědomuje si, co je bezpečné, nebezpečné, umí zhodnotit své chování, uvědomuje si 
následky svého počínání 
* spontánně vypravuje zážitky (pohádky, výlety, co prožil o víkendu) 
* soustředěně vyslechne čtené, vyprávěné nebo reprodukované pohádky 
* projevuje zájem o knihy a vypráví o nich 
* zapamatuje si a vybaví si prožité příjemné i nepříjemné pocity (procházka, výlet) 
* orientuje se v prostoru a v čase (svačina, oběd, svačina…) 
* uvědomuje si plynutí v čase (den, noc, ráno, včera, dnes, zítra) 
* charakterizuje jednotlivá období roku, počasí 
* zná názvy dnů v týdnu, má povědomí o měsících, ročním období 
* rozlišuje pocit chladu a tepla, využívá všech svých smyslů k prožitku

IV. SOCIÁLNĚ-KULTURNÍ OBLAST 
* navazuje kontakty s dospělými (učitelkou, personálem mateřské školy) 
* dodržuje zdvořilostní návyky (pozdrav, oslovení, žádost, poděkování) 
* umí říct své jméno, příjmení, adresu, zná jména svých rodičů, sourozenců, 
kamarádů 
* dodržuje základní pravidla chování a jednání (na chodníku, na ulici, v divadle…) 
* rozlišuje vhodnost oslovování (tykání a vykání) 
* slaví narozeniny a svátky dětí 
* vnímá mimořádné dny podzimu – st. svátek, Dušičky, Halloween, sv. Martin

V. ENVIROMENTÁLNÍ OBLAST 
* třídí odpadový materiál (papír, směsný odpad) 
* zbytečně neničí stromy, keře, netrhá plodiny, květiny, nezabíjí broučky… 
* uvědomuje si, co je bezpečné, nebezpečné, umí zhodnotit své chování, uvědomuje si 
následky svého počínání vůči přírodě, světu 

NAVRHOVANÉ ČINNOSTI:
 •	Motivovaná manipulace s předměty, zkoumání jejich vlastností
 •	Pozorování přírody v okolí MŠ, vycházky do luk a lesa
 •	Hra na obchod - ovoce a zelenina, dramatické činnosti
 •	Hra na kuchaře a pekaře, experimentování s ovocem a zeleninou 
 •	Pokusy s různými druhy zpracování ovoce – sušení, odšťavňování, zavařování
 •	Praktické a výtvarné činnosti s použitím přírodnin, kooperativní činnosti ve dvojicích a skupinách
 •	Hudebně pohybové činnosti motivované podzimem
 •	Poslech čtených nebo vyprávěných pohádek a příběhů
 •	Pouštění draků, experimenty s využitím větru a vody
 •	Nabídka technických činností dětem
 •	Činnosti v řemeslné dílničce na zahradě – manipulace s materiály a nářadím
 •	Činnosti s interaktivní tabulí, využití výukových programů

3.		„ČAS VÁNOČNÍ“     po celý prosinec

téma:
Těšíme se na Vánoce

Záměr bloku - v tomto bloku budeme doslova připravovat, prožívat a cítit atmosféru nejkrásnějších svátků roku, které začínají již koncem listopadu 1. adventní nedělí, pokračují oblíbenou Mikulášskou nadílkou a spějí do voňavých Vánoc a do nového roku…Dětem připomeneme rodinnou soudržnost, budeme si vzájemně pomáhat při výrobě svícínků, popřejeme si navzájem šťastné a veselé Vánoce, hodně zdraví v novém roce.

KLÍČOVÉ KOMPETENCE, KTERÉ BUDOU ROZVÍJENY

 Kompetence k učení:
 •	učí se nejen spontánně, ale i vědomě, vyvine úsilí, soustředí se na činnost a záměrně si zapamatuje
 •	odhaduje své síly, učí se hodnotit svoje osobní pokroky i oceňovat výkony druhých
 •	raduje se z toho, co samo dokázalo a zvládlo
 •	objevuje, zkoumá, všímá si souvislostí a užívá při tom jednoduchých pojmů, znaků a symbolů
  Kompetence k řešení problémů:
 •	spontánně vymýšlí nová řešení problémů a situací
 •	hledá různé možnosti a varianty má vlastní originální nápady
 •	využívá dosavadních zkušeností, fantazii a představivost
 •	při řešení myšlenkových i praktických problémů užívá logických, matematických i empirických postupů
 Komunikativní kompetence:
 •	dokáže se vyjadřovat a sdělovat své prožitky, pocity a nálady různými prostředky - řečovými, výtvarnými, hudebními, dramatickými apod.
 •	ovládá dovednosti předcházející čtení a psaní
 •	domlouvá se gesty i slovy, rozlišuje některé symboly, rozumí jejich významu i funkci
 •	ovládá řeč, hovoří ve vhodně formulovaných větách, samostatně vyjadřuje své myšlenky

 Sociální a personální kompetence:
 •	napodobuje modely prosociálního chování a mezilidských vztahů, které nachází ve svém okolí
 •	spolupodílí se na společných rozhodnutích
 •	přijímá vyjasněné a zdůvodněné povinnosti
 •	dodržuje dohodnutá a pochopená pravidla a přizpůsobí se jim

   Činnostní a občanské kompetence:
 •	dokáže rozpoznat a využívat vlastní silné stránky, poznávat svoje slabé stránky
 •	má smysl pro povinnost ve hře, práci i učení
 •	k úkolům a povinnostem přistupuje odpovědně, váží si práce i úsilí druhých
 •	má základní dětskou představu o tom, co je v souladu se základními lidskými hodnotami a normami 

DÍLČÍ VZDĚLÁVACÍ CÍLE:
Dítě a jeho tělo:
 •	rozvoj fyzické i psychické zdatnosti
 •	vytváření zdravých životních návyků a postojů

Dítě a jeho psychika:
 •	rozvoj verbálních i neverbálních komunikativních dovedností
 •	rozvoj tvořivosti – tvořivého myšlení, tvořivého sebevyjádření
 •	rozvoj schopností a dovedností umožňujících pocity a prožitky vyjádřit

Dítě a ten druhý:
 •	vytváření prosociálních postojů – rozvoj sociální citlivosti, tolerance, respektu
 •	rozvoj interaktivních a komunikativních dovedností 

Dítě a společnost:
 •	vytvoření povědomí o mezilidských morálních hodnotách
 •	rozvoj společenského i estetického vkusu

Dítě a svět:
 •	rozvoj schopnosti přizpůsobovat se podmínkám vnějšího prostředí i jeho změnám

OČEKÁVANÉ VÝSTUPY CELÉHO INTEGROVANÉHO BLOKU
 •	vnímat a rozlišovat pomocí všech smyslů (sluchově rozlišovat zvuky a tóny, zrakově rozlišovat tvary předmětů a jiné specifické znaky, rozlišovat vůně, chutě, vnímat hmatem apod.) 
 •	ovládat koordinaci ruky a oka, zvládat jemnou motoriku (zacházet s předměty denní potřeby, s drobnými pomůckami, s nástroji, náčiním a materiálem, zacházet s grafickým a výtvarným materiálem, např. s tužkami, barvami, nůžkami, papírem, modelovací hmotou, zacházet s jednoduchými hudebními nástroji apod.) 
 •	rozlišovat, co prospívá zdraví a co mu škodí; chovat se tak, aby v situacích pro dítě běžných a jemu známých neohrožovalo zdraví, bezpečí a pohodu svou ani druhých 
 •	porozumět slyšenému (zachytit hlavní myšlenku příběhu, sledovat děj a zopakovat jej ve správných větách) 
 •	naučit se zpaměti krátké texty (reprodukovat říkanky, písničky, pohádky, zvládnout jednoduchou dramatickou úlohu apod.) 
 •	vyjadřovat svou představivost a fantazii v tvořivých činnostech (konstruktivních, výtvarných, hudebních, pohybových či dramatických) i ve slovních výpovědích k nim 
 •	uvědomovat si příjemné a nepříjemné citové prožitky (lásku, soucítění, radost, spokojenost i strach, smutek, odmítání), rozlišovat citové projevy v důvěrném (rodinném) a cizím prostředí 
 •	těšit se z hezkých a příjemných zážitků, z přírodních i kulturních krás i setkávání se s uměním 
 •	dodržovat dohodnutá a pochopená pravidla vzájemného soužití a chování doma, v mateřské škole, na veřejnosti, dodržovat herní pravidla 
 •	zachycovat skutečnosti ze svého okolí a vyjadřovat své představy pomocí různých výtvarných dovedností a technik (kreslit, používat barvy, modelovat, konstruovat, tvořit z papíru, tvořit a vyrábět z různých jiných materiálů, z přírodnin aj.) 
 •	vnímat, že svět má svůj řád, že je rozmanitý a pozoruhodný, nekonečně pestrý a různorodý - jak svět přírody, tak i svět lidí (mít elementární povědomí o existenci různých národů a kultur, různých zemích, o planetě Zemi, vesmíru apod.) 

KONKRETIZOVANÉ VÝSTUPY 

I. BIOLOGICKÁ OBLAST 
(SEBEOBSLUHA) 
* pohybuje se bezpečně ve skupině dětí 
* rozvíjí nadále lokomoci 
* pohybuje se koordinovaně a jistě po i v různém přírodním terénu (např. v blátě, ve 
sněhu, do kopce, z kopce, po kamenech, po schodech, po kladině…) 
* používá toaletní papír a splachovací zařízení, myje si a utírá si ruce (po WC, po 
činnosti, po příchodu z venku), umí používat mýdlo a kapesník 
* obleče se, svlékne se, obouvá a vyzouvá boty – vše ukládá na určené místo 
* převrací oblečení, poskládá oblečení 
* pozná své osobní věci – oblečení, kartáček, hřebínek, papučky, boty, hračka 
* uklidí si místo po odpočinku – uklidí si na háček své pyžamko 
* samostatně jí a pije z hrníčku či sklenice 
* správně drží lžíci, hrníček, sklenici, talíř, svačinový tác 
* udržuje čistotu na svém místě u stolečku při svačině, obědu, při výtvarné činnost

II. PSYCHOLOGICKÁ OBLAST 
(VÝTVARNÁ ČINNOST) 
* drží tužku, pastelku, štětec úchopem odpovídajícím věku 
* provádí úkony s výtvarnými pomůckami na které stačí 
* experimentuje s barvami, materiálem, s přírodninami 
* rozvíjí stříhání nůžkami a jejich manipulaci (přestřihne papír, ovládá rovný střih, 
zaoblený střih, vystřihne jednoduché tvary, vystřihuje šablonky pro kreativní tvorbu) 
* spontánně čmárá, kreslí, vykresluje tematické omalovánky 
* rozvíjí kresbu – zdokonaluje kresbu postavy 
* rozvíjí jemnou motoriku kresbou v pískovničce, činnostmi na rozvíjení jemné motoriky 
* obkresluje šablony, snaží se graficky zachytit různé tvary podle vzoru 
* využívá tvůrčí a výtvarné techniky k rozvoji jemné motoriky, k výzdobě prostředí 
(HRA A HRAČKA) 
* hraje si ve společnosti dalších dětí, vytváří jednoduché námětové hry 
* hraje si s nejrůznějšími stavebnicemi, staví z nich propracovanější stavby a další útvary 
* najde správné tvary do volných míst/otvorů, 
* modeluje z plastelíny (kulička, váleček, placka, jednoduché tvary, postavy), vykrajuje tvary 
z plastelíny, obtiskuje do modelíny nejrůznější přírodní materiály… 
* umí používat tiskátka, tiská obrázky 
* skládá obrázky z dřevěných kostek 
* skládá složitější puzzle 
* hraje pexeso, obrázkové domino 
* skládá obrazce z mozaiky, z korálek
* rozumí pravidlům hraných společenský her (Člověče, nezlob se!) 
* dodržuje pravidla nejrůznějších her 
* dělí se s druhými dětmi o hračku 
* udržuje pořádek – ukládá hračky a didaktický materiál na určené místo 
* snaží se u činnosti setrvat déle, dokončit ji 
(ROZUMOVÁ STRÁNKA) 
* pozná základní barvy, doplňkové barvy, světlé a tmavé barvy/odstíny 
* umí napočítat do výše svého věku 
* počítá (předměty, tvary…) do výše svého věku 
* užívá pojmy množství (málo/moc/více/méně/stejně) 
* rytmizuje jednoduchá slova, vytleská své jméno 
* sluchově rozlišuje ve slovech začáteční slabiky a hlásky 
* rozlišuje základní geometrické tvary 
* zná názvy dnů v týdnu, má povědomí o zimních měsících, ročním období 
* rozlišuje časoprostorové pojmy (ráno/večer/noc/den/dnes/včera/zítra; 
nad/pod/vedle/uvnitř/menší/větší/stejné/odlišné/malé/velké, 1. a poslední, pravá a levá) 
* porozumí slyšenému (zachytí hlavní myšlenku příběh, s pomocí převypráví děj) 
* zapamatuje si krátké říkanky, básničky, písničky + reprodukuje

III. INTERPERSONÁLNÍ OBLAST 
* vnímá, že je zajímavé dozvídat se nové věci, využívá zkušeností k učení 
* vnímá, co si druhý přeje, potřebuje, vychází mu vstříc, chová se citlivě a ohleduplně k 
druhým uplatňuje své individuální potřeby, přání a práva s ohledem na druhého 
* vyjednává s dětmi a dospělými ve svém okolí, domluví se na společném řešení 
* uvědomuje si svá práva ve vztahu k druhému, přiznává stejná práva druhým a 
respektuje je 
* správně používá svůj dech, tempo, sílu a intonaci řeči, správně vyslovuje jednotlivé 
hlásky, slova 
* dodržuje pravidla her a jiných činností, jedná spravedlivě 
* uvědomuje si, že může prožívat radost z možnosti splnit přání druhým 
* vnímá, že není důležité, jak drahý dárek je - je důležitější, že je dán s láskou nebo je 
vlastnoručně vyrobený… 

IV. SOCIÁLNĚ-KULTURNÍ OBLAST 
* chová se obezřetně při setkání s neznámými dětmi, staršími i dospělými jedinci 
* zachycuje skutečnosti ze svého okolí a vyjadřuje své představy pomocí různých 
výtvarných technik a dovedností 
* uvědomuje si, že ne všichni lidé respektují pravidla chování, že se mohou chovat 
neočekávaně, proti pravidlům, a tím ohrožovat pohodu a bezpečí druhých 
* vnímá umělecké a kulturní podněty, pozorně poslouchá, sleduje se zájmem literární, 
dramatické představení a hodnotí své zážitky 
* přijímá svátky daného období, oslavuje společenské svátky (Mikuláš, Advent, Martin 
na bílém koni, Vánoce) 

V. ENVIROMENTÁLNÍ OBLAST 
* uvědomuje si, co je bezpečné, nebezpečné, umí zhodnotit své chování, uvědomuje si 
následky svého počínání vůči přírodě, světu 

NAVRHOVANÉ ČINNOSTI:
 •	Praktické a výtvarné činnosti zaměřené na výrobky s tématem Vánoc
 •	Tvoření z rozmanitých materiálů 
 •	Manipulační činností s keramickou hlínou, kinetickým pískem
 •	Seznamování s písněmi a básněmi s vánoční tematikou
 •	Dramatizace pohádek, příběhu Josefa a Marie
 •	Četba, vyprávění a poslech pohádek a příběhů s etickým obsahem a poučením
 •	Pečení vánočních perníčků  
 •	Mikulášská nadílka, vánoční nadílka
 •	Rozsvícení vánočního stromu u Obecního úřadu 
 •	Návštěva výstavy betlémů v Lošticích
 •	Doplňování krmiva do krmelce v lese pro lesní zvěř
 •	Experimentování se sněhem a ledem, pokusy
 •	Zimní olympiáda na sněhu s netradičními disciplínami
 •	Námětové hry zaměřující se na lidské činnosti a řemesla
 •	Návštěva 1. třídy ZŠ
 •	Činnosti s interaktivní tabulí, vyžití tematických výukových programů

4.		„ZIMNÍ HRÁTKY“     5-7 týdnů...do března

téma:
Mráz na okna čaruje 
Zimní sportování 
Vím, co tělo potřebuje, když kolem sníh poletuje 
Ptáčci a zvířátka v zimě 
Karneval 

Záměr bloku - hrát si nejen na sněhu …touto formou budou děti poznávat své tělo, zjistí, co je potřeba dělat, nebo nedělat, aby byly zdravé. Vzpomeneme na zvířata v lese. Ukážeme dětem, že veselí můžeme být, i když venku fučí severák…Zjistíme, co všechno dovedeme – chodit, běhat, skákat, házet, stavět, čichat, hmatat, chutnat, smát se … Každý umí něco lépe, něco ne.

KLÍČOVÉ KOMPETENCE, KTERÉ BUDOU ROZVÍJENY
 Kompetence k učení:
 •	má elementární poznatky o světě lidí, kultury, přírody a techniky
 •	pokud se mu dostává uznání a ocenění, učí se s chutí

 Kompetence k řešení problémů:
 •	rozlišuje řešení, která jsou funkční a řešení, která funkční nejsou, dokáže mezi nimi volit
 •	nebojí se chybovat, pokud nachází pozitivní ocenění nejen za úspěch, ale také za snahu

 Komunikativní kompetence:
 •	v běžných situacích komunikuje bez zábran a ostychu s dětmi i s dospělými
 •	dovede využít informativní a komunikativní prostředky knihy, encyklopedie, počítač, audiovizuální technika, telefon apod.
 
Sociální a personální kompetence:
 •	je schopno chápat, že lidé se různí a umí být tolerantní k jejich odlišnostem a jedinečnostem
 •	při setkání s neznámými lidmi či v neznámých situacích se chová obezřetně 
 
Činnostní a občanské kompetence:
 •	uvědomuje si svá práva i práva druhých, učí se je hájit a respektovat, chápe, že všichni lidé mají stejnou hodnotu
 •	dbá na osobní zdraví a bezpečí svoje i druhých, chová se odpovědně s ohledem na zdravé a bezpečné okolní prostředí 

DÍLČÍ VZDĚLÁVACÍ CÍLE: 
Dítě a jeho tělo: 
 •	osvojení si poznatků o těle a jeho zdraví, o pohybových činnostech a jejich klvalitě

Dítě a jeho psychika:
 •	rozvoj řečových schopností a produktivních jazykových dovedností – výslovnosti, vytváření pojmů, mluveného projevu, vyjadřování
 •	vytváření základů pro práci s informacemi
 •	rozvoj schopnosti sebeovládání

Dítě a ten druhý:
 •	ochrana osobního soukromí a bezpečí ve vztazích s druhými dětmi i dospělými

Dítě a společnost:
 •	rozvoj schopnosti projevovat se autenticky, chovat se autonomně, prosociálně              a aktivně se přizpůsobovat společenskému prostředí a zvládat jeho změny

Dítě a svět:
 •	osvojení si poznatků a dovedností potřebných k vykonávání jednoduchých činností v péči o okolí při spoluvytváření zdravého a bezpečného prostředí a k ochraně dítěte před jeho nebezpečnými vlivy

OČEKÁVANÉ VÝSTUPY CELÉHO INTEGROVANÉHO BLOKU
 •	vnímat a rozlišovat pomocí všech smyslů (sluchově rozlišovat zvuky a tóny, zrakově rozlišovat tvary předmětů a jiné specifické znaky, rozlišovat vůně, chutě, vnímat hmatem atd.) 
 •	zdokonalovat hrubou motoriku, zkoušet nové techniky sportování, nové druhy tanců, tanečních projevů 
 •	ovládat koordinaci ruky a oka, zvládat jemnou motoriku (zacházet s předměty denní potřeby, s drobnými pomůckami, s nástroji, náčiním a materiálem, krejčovskými látkami, zacházet s grafickým a výtvarným materiálem, např. s tužkami, barvami, nůžkami, papírem, modelovací hmotou, zacházet s jednoduchými hudebními nástroji apod.) 
 •	rozlišovat, co prospívá zdraví a co mu škodí; chovat se tak, aby v situacích pro dítě běžných a jemu známých neohrožovalo zdraví, bezpečí a pohodu svou ani druhých 
 •	porozumět slyšenému (zachytit hlavní myšlenku příběhu, sledovat děj a zopakovat jej ve správných větách) 
 •	naučit se zpaměti krátké texty (reprodukovat říkanky, písničky, pohádky, zvládnout jednoduchou dramatickou úlohu apod.) 
 •	vyjadřovat svou představivost a fantazii v tvořivých činnostech (konstruktivních, výtvarných, hudebních, pohybových či dramatických) i ve slovních výpovědích k nim 
 •	uvědomovat si příjemné a nepříjemné citové prožitky (lásku, soucítění, radost, spokojenost i strach, smutek, odmítání), rozlišovat citové projevy 
 •	těšit se z hezkých a příjemných zážitků, z přírodních i kulturních krás i setkávání se s uměním 
 •	dodržovat dohodnutá a pochopená pravidla vzájemného soužití a chování doma, v mateřské škole, na veřejnosti, dodržovat herní pravidla 
 •	zachycovat skutečnosti ze svého okolí a vyjadřovat své představy pomocí různých výtvarných dovedností a technik (kreslit, používat barvy, modelovat, konstruovat, tvořit z papíru, tvořit a vyrábět z různých jiných materiálů, z přírodnin aj.) 
 •	vnímat, že svět má svůj řád, že je rozmanitý a pozoruhodný, nekonečně pestrý a různorodý - svět přírody, tak i svět lidí (mít elementární povědomí o existenci různých národů a kultur, různých zemích apod.) 
 •	získat elementární poznatky o České republice (státní symboly, nejznámější současní čeští sportovci na zimních olympiádách) 

KONKRETIZOVANÉ VÝSTUPY

I. BIOLOGICKÁ OBLAST 
(SEBEOBSLUHA) 
* pohybuje se bezpečně ve skupině dětí 
* rozvíjí nadále lokomoci 
* pohybuje se koordinovaně a jistě po i v různém přírodním terénu (např. v blátě, ve 
sněhu, do kopce, z kopce, po schodech, po kluzkém povrchu…) 
* používá toaletní papír a splachovací zařízení, myje si a utírá si ruce (po WC, po 
činnosti, po příchodu z venku), umí používat mýdlo a kapesník 
* obleče se, svlékne se, obouvá a vyzouvá boty – vše ukládá na určené místo 
* převrací oblečení, poskládá oblečení 
* pozná své osobní věci – oblečení, kartáček, hřebínek, papučky, boty, hračka 
* uklidí si místo po odpočinku – pověsí pyžamko na háček, smotá svůj balíček 
* samostatně jí a pije z hrníčku 
* správně drží lžíci, hrníček, sklenici, talíř, svačinový tác (od 5let – i příbor) 
* udržuje čistotu na svém místě u stolečku při svačině, obědu, při výtvarné činnost

II. PSYCHOLOGICKÁ OBLAST 
(VÝTVARNÁ ČINNOST) 
* drží tužku, pastelku, štětec úchopem odpovídající věku 
* provádí úkony s výtvarnými pomůckami na které stačí a rozvíjí další 
* rozvíjí stříhání nůžkami a jejich manipulaci (přestřihne papír, ovládá rovný střih, 
zaoblený střih, vystřihne složitější tvary, vystřihuje šablony pro kreativní tvorbu) 
* obkresluje šablony potřebné k dané činnosti 
* kreslí s jasným záměrem, vykresluje tematické omalovánky 
* rozvíjí kresbu 
* rozvíjí jemnou motoriku kresbou v pískovničce 
* obkresluje šablony, snaží se graficky zachytit různé tvary podle vzoru 
* experimentuje (druhy barev, tuž, skupenství vody, reakce inkoust – zmizík, glitry…) 
* využívá tvůrčí a výtvarné techniky k rozvoji jemné motoriky, k výzdobě prostředí 
(HRA A HRAČKA) 
* hraje si ve společnosti dalších dětí, vytváří skupinky
* převažuje zájem o konstruktivní hraní, prosazování kreativního myšlení, představivosti 
* zvyšuje zájem o didaktické hry a stavebnice 
* hraje pexeso, obrázkové domino, hry na rychlost, přesnost, balanční hry 
* modeluje z plastelíny (kulička, váleček, placka, jednoduché tvary), vykrajuje tvary 
z plastelíny, různě experimentuje 
* skládá obrázky z dřevěných kostek o více kusech 
* skládá složitější puzzle 
* skládá obrazce z mozaiky 
* rozumí pravidlům hraných společenský her a dodržuje pravidla her 
* dělí se s druhými dětmi o hračky 
* udržuje pořádek – ukládá hračky a didaktický materiál na určené místo 
* snaží se u činnosti setrvat déle, dokončit ji nebo ponechat a pokračovat později 
(ROZUMOVÁ STRÁNKA) 
* pozná základní barvy, doplňkové barvy 
* pozná základní rysy zimního období (počasí,…) 
* pozná ptáky a zvířectvo, které může v zimě vidět v přírodě, zvuky zvířat 
* umí napočítat do výše svého věku 
* počítá (předměty, tvary…) do výše svého věku 
* rozlišuje základní geometrické tvary 
* rytmizuje jednoduchá slova, vytleská své jméno 
 *sluchově rozlišuje ve slovech začáteční slabiky a hlásky 
*určí počet slabik (tlesknutí) ve slově 
* zná názvy dnů v týdnu, má povědomí o měsících, ročním období 
* užívá pojmy množství (málo/moc/více/méně/stejně) 
* rozlišuje časoprostorové pojmy (ráno/večer/noc/den/dnes/včera/zítra; 
nad/pod/vedle/uvnitř/menší/větší/stejné/odlišné/malé/velké…) 
* porovnává prvky (malý, větší, největší; velký, menší, nejmenší) 
* poskládá 5 prvků podle velikosti 
* porozumí slyšenému (zachytí hlavní myšlenku příběhu, pohádky, bajky, s pomocí převypráví děj) 
* zapamatuje si krátké říkanky, básničky, písničky + reprodukce 
* pozná běžně užívané předměty ve svém okolí, ví, k čemu se používají 
* pojmenuje části těla, některé orgány, zná jejich funkce, má povědomí o vývoji těla 

III. INTERPERSONÁLNÍ OBLAST 
* vnímá, že je zajímavé dozvídat se nové věci, využívá zkušeností k učení 
* vnímá, co si druhý přeje, potřebuje, vychází mu vstříc, chová se citlivě a ohleduplně k 
druhým uplatňuje své individuální potřeby, přání a práva s ohledem na druhého 
* vyjednává s dětmi a dospělými ve svém okolí, domluví se na společném řešení 
* uvědomuje si svá práva ve vztahu k druhému, přiznává stejná práva druhým a 
respektuje je 
* správně používá svůj dech, tempo, sílu a intonaci řeči, správně vyslovuje jednotlivé 
hlásky, slova, umí dýchat nosem i ústy 
* dodržuje pravidla her a jiných činností, jedná spravedlivě

IV. SOCIÁLNĚ-KULTURNÍ OBLAST 
* chová se obezřetně při setkání s neznámými dětmi, staršími i dospělými jedinci 
* zachycuje skutečnosti ze svého okolí a vyjadřuje své představy pomocí různých 
výtvarných technik a dovedností 
* uvědomuje si, že ne všichni lidé respektují pravidla chování, že se mohou chovat 
neočekávaně, proti pravidlům, a tím ohrožovat pohodu a bezpečí druhých 
* vnímá umělecké a kulturní podněty, pozorně poslouchá, sleduje se zájmem literární, 
dramatické či hudební představení a hodnotí své zážitky 
* přijímá svátky a narozeniny kamarádů ve třídě a oslavuje společenské svátky (Nový rok, Tři Králové, Karneval, masopust…) 

V. ENVIROMENTÁLNÍ OBLAST 
* uvědomuje si, co je bezpečné, nebezpečné, umí zhodnotit své chování, uvědomuje si 
* následky svého počínání vůči přírodě, světu 
* využívá odpadový materiál ke tvorbě 
* třídí materiál určený k recyklaci (papír, plast, smíšený odpad)

NAVRHOVANÉ ČINNOSTI: 
 •	Aktivity zaměřené k poznávání lidského těla
 •	Práce s encyklopediemi, internetem
 •	Hra na lékaře
 •	Návštěva zdravotní sestry v MŠ 
 •	Exkurze na Záchrannou zdravotní stanici v Olomouci - heliport
 •	Sledování DVD „Byl jednou jeden život“
 •	Činnosti směřující k prevenci nemoci, nezdravých návyků a závislostí
 •	Aktivity podporující uvědomování si vztahů mezi lidmi a na rozvíjení kamarádství, přátelství, vztahu mezi pohlavími, úcty ke stáří
 •	Hry zaměřené na procvičování mimického vyjádření nálady, projevování emocí
 •	Maškarní karneval, Masopust

5.		„MALÍ ZAHRADNÍČCI“     8-10 týdnů...do června

téma:
Za pohádkou kolem světa
Vůně jara
Velikonoce
Maminka má svátek

Záměr bloku - integrovaný blok zaměřený na znovuprobuzení přírody, vzpomeneme svátky knih, jara i maminek…Rodinná soudržnost a láska k mamince bude určovat kladné city dětí, vzpomeneme i negativní citové stavy – strach, úzkost…I pohádkoví hrdinové prožívají podobné starosti jako naše děti, důležité bude zjištění, že pravda a poctivost nakonec vždy zvítězí…Začneme činnosti dětí přenášet co nejvíce ven na školní zahradu nebo na terasu.

KLÍČOVÉ KOMPETENCE, KTERÉ BUDOU ROZVÍJENY
 Kompetence k učení:
 •	orientuje se v řádu a dění v prostředí ve kterém žije
 •	klade otázky a hledá na ně odpovědi, aktivně si všímá co se kolem něho děje
 •	chce porozumět věcem, jevům a dějům, které kolem sebe vidí
 •	při zadané práci dokončí, co započalo, dovede pracovat podle instrukcí a pokynů
 •	je schopno dobrat se k výsledkům

 Kompetence k řešení problémů:
 •	všímá si dění i problémů v bezprostředním okolí
 •	rozlišuje řešení, která jsou funkční, a která funkční nejsou a dokáže mezi nimi volit
 •	známé a opakující se situace se snaží řešit samostatně
 •	uvědomuje si, že svou aktivitou a iniciativou může situaci ovlivnit

 Komunikativní kompetence:
 •	dokáže se vyjadřovat a sdělovat své zážitky, pocity a nálady
 •	průběžně rozšiřuje svou slovní zásobu a aktivně ji používá k dokonalejší komunikaci s okolím
 •	chápe, že být komunikativní, vstřícné, iniciativní a aktivní je výhodou
 •	ovládá dovednosti předcházející čtení a psaní

 Sociální a personální kompetence:
 •	uvědomuje si, že za sebe i své jednání odpovídá a nese důsledky
 •	ve skupině se dovede prosadit, ale i podřídit, při společných činnostech se domlouvá a spolupracuje
 •	chápe, že nespravedlnost, ubližování, ponižování, lhostejnost, agresivita a násilí se nevyplácí a vzniklé konflikty je lépe řešit dohodou
 •	nevhodné chování i komunikaci, která je mu nepříjemná, umí odmítnout

 Činnostní a občanské kompetence:
 •	chápe, že zájem o to, co se kolem děje, činorodost, pracovitost a podnikavost jsou přínosem
 •	chápe, že lhostejnost, nevšímavost, pohodlnost a nízká aktivita mají svoje nepříznivé důsledky
 •	svoje činnosti a hry se učí plánovat, organizovat, řídit a vyhodnocovat
 •	ví, že není jedno, v jakém prostředí žije, uvědomuje si, že se svým chováním na něm podílí a že je může ovlivnit 

DÍLČÍ VZDĚLÁVACÍ CÍLE: 
Dítě a jeho tělo:
 •	osvojení si věku přiměřených praktických dovedností 
 •	osvojení si poznatků a dovedností důležitých k podpoře zdraví, bezpečí, osobní pohody i pohody prostředí 

Dítě a jeho psychika:
 •	osvojení si některých poznatků a dovedností, které předcházejí čtení i psaní 
 •	vytváření pozitivního vztahu k intelektuálním činnostem a k učení, podpora a rozvoj zájmu o učení 
 •	poznávání sebe sama, rozvoj pozitivních citů ve vztahu k sobě (uvědomění si vlastní identity, získání sebevědomí, sebedůvěry, osobní spokojenosti) 

Dítě a ten druhý:
 •	rozvoj kooperativních dovedností 
 •	vytváření prosociálních postojů -rozvoj sociální citlivosti, tolerance, respektu, přizpůsobivosti 

Dítě a společnost:
 •	vytvoření základů aktivních postojů ke světu, k životu, pozitivních vztahů ke kultuře a umění, rozvoj dovedností umožňujících tyto vztahy a postoje vyjadřovat a projevovat 
 •	rozvoj základních kulturně společenských postojů, návyků a dovedností dítěte 

Dítě a svět:
 •	rozvoj úcty k životu ve všech jeho formách 
 •	pochopení, že změny způsobené lidskou činností mohou prostředí chránit a zlepšovat, ale také poškozovat a ničit 

OČEKÁVANÉ VÝSTUPY CELÉHO INTEGROVANÉHO BLOKU
 •	koordinovat lokomoci a další polohy a pohyby těla, sladit pohyb s rytmem a hudbou 
 •	vědomě napodobit jednoduchý pohyb podle vzoru a přizpůsobit jej podle pokynu 
 •	ovládat dechové svalstvo, sladit pohyb se zpěvem 
 •	sluchově rozlišovat začáteční a koncové slabiky a hlásky ve slovech 
 •	poznat a vymyslet jednoduchá synonyma, homonyma a antonyma 
 •	chápat základní číselné a matematické pojmy, elementární matematické souvislosti a podle potřeby je prakticky využívat (porovnávat, uspořádávat a třídit soubory předmětů podle určitého pravidla, orientovat se v elementárním počtu cca do šesti, chápat číselnou řadu v rozsahu první desítky, poznat více, stejně, méně, první, poslední apod.) 
 •	chápat prostorové pojmy (vpravo, vlevo, dole, nahoře, uprostřed, za, pod, nad, u, vedle, mezi apod.), elementární časové pojmy (teď, dnes, včera, zítra, ráno, večer, jaro, léto, podzim, zima, rok), orientovat se v prostoru i v rovině, částečně se orientovat v čase 
 •	prožívat radost ze zvládnutého a poznaného 
 •	vyvinout volní úsilí, soustředit se na činnost a její dokončení 
 •	respektovat potřeby jiného dítěte, dělit se s ním o hračky, pomůcky, pamlsky, rozdělit si úkol s jiným dítětem apod. 
 •	vnímat umělecké a kulturní podněty, pozorně poslouchat, sledovat se zájmem literární, dramatické či hudební představení a hodnotit svoje zážitky (říct, co bylo zajímavé, co je zaujalo) 
 •	mít povědomí o významu životního prostředí (přírody i společnosti) pro člověka, uvědomovat si, že způsobem, jakým se dítě i ostatní v jeho okolí chovají, ovlivňují vlastní zdraví i životní prostředí 
 •	rozlišovat aktivity, které mohou zdraví okolního prostředí podporovat a které je mohou poškozovat, všímat si nepořádků a škod, upozornit na ně 
 •	pomáhat pečovat o okolní životní prostředí (dbát o pořádek a čistotu, nakládat vhodným způsobem s odpady, starat se o rostliny, spoluvytvářet pohodu prostředí, chránit přírodu v okolí, živé tvory apod.) 

KONKRETIZOVANÉ VÝSTUPY 

I. BIOLOGICKÁ OBLAST 
(SEBEOBSLUHA) 
* pohybuje se bezpečně ve třídě, na zahradě, při procházce 
* rozvinutí lokomoce 
* pohybuje se koordinovaně a jistě i v různém přírodním terénu (např. v blátě, 
v kaluži, na louce, při cestě do kopce, z kopce, po schodech, po kamenech, ve vodě, na 
prolézacích herních prvcích…) 
* používá toaletní papír a splachovací zařízení, myje si ruce mýdlem, utírá si ruce (po 
WC, po činnosti, po příchodu z venku), samostatně smrká, používá vlhčené ubrousky 
* obleče se, svlékne se, obouvá a vyzouvá boty u své skřínky, na své židli – vše srovnané 
ukládá na určené místo 
* samostatně převrací a skládá oblečení 
* samostatně si zapíná zip/knoflíky/cvočky u kalhot, bundy, vesty… 
* správně si obuje boty (levá a pravá bota) 
* zkouší zavazovat tkaničky 
* pozná své osobní věci – oblečení, kartáček, hřebínek, papučky, boty, hračka 
* uklidí si místo po odpočinku – pověsí si pyžamko na háček, udělá si balíček, schová svůj balíček 
do své přihrádky v místnosti na to určené 
* samostatně jí a pije z hrníčku či sklenice 
* správně drží lžíci, hrníček, sklenici, talíř, svačinový tác (5leté děti jí správně příborem) 
* udržuje čistotu na svém místě u stolečku při svačině, obědu, při výtvarné činnosti
* sladí pohyb se zpěvem, s hudbou, ovládá dechové svalstvo 
* pojmenovává části těla, orgány a jejich funkci 
* správně vyslovuje, ovládá tempo řeči a intonaci, domluví se i gesty 

II. PSYCHOSOCIÁLNÍ OBLAST 
(HRA A HRAČKA) 
* upřednostňuje skupinové a námětové hry 
* hraje si s nejrůznějšími stavebnicemi a skládačkami 
* navléká korálky, provléká šablony 
* modeluje z plastelíny nejrůznější tvary, předměty, zdobí je 
* skládá složitější puzzle (2D, 3D) 
* hraje společenské hry s pravidly (člověče nezlob se, pexeso, domino, slovní fotbal…) 
* skládá složitější obrazce z mozaiky, z korálek 
* udržuje pořádek – ukládá hračky a didaktický materiál na určené místo 
* vydrží u činnosti déle, dokončí ji 
* volí složitější hry a didaktické pomůcky (labyrinty, bludiště, dřevěné origami) 
(VÝTVARNÁ ČINNOST) 
* ostrouhá si pastelku, tužku 
* drží tužku správným úchopem, vytváří přiměřený přítlak na tužku 
* rozvíjí kresbu postavy, kreslí dům, strom, rodinu
* stříhá nejrůznější tvary, vytváří koláže z ústřižků 
* slepuje nejrůznější tvary, vytváří kreativní výtvory z papíru 
* kreslí a tvoří dle předloženého algoritmu (napodobuje) 
* zvládá skládat jednoduché papírové origami 
* samostatně si nachystá a vybere potřebný materiál k výtvarné činnosti 
* podílí se na společném výtvarném výtvoru s ostatními dětmi (kooperativní učení) 
(ROZUMOVÁ STRÁNKA) 
* určuje správně pravou a levou stranu 
* pozná základní barvy, rozezná odstíny (světlá/tmavá) i doplňkové barvy 
* pozná rysy jarního období (počasí, narození mláďat…) 
* pozná ptáky a zvířectvo jarních měsíců, zvuky zvířat 
* všímá si změn v přírodě s měnícím se počasí, srovnává změny 
* umí napočítat do výše svého věku (5) 
* počítá a graficky znázorňuje (předměty, tvary…) do výše svého věku 
* vyhledá cestu v bludišti 
* rytmizuje slova, vytleská své jméno 
* sluchově rozlišuje ve slovech začáteční slabiky a hlásky 
* pozná a vymyslí jednoduchá synonyma, homonyma a antonyma 
* porovnává, uspořádá a třídí soubory předmětů podle určitého pravidla 
* rozlišuje základní geometrické tvary 
* zná názvy dnů v týdnu, má povědomí o měsících, ročním období 
* užívá pojmy množství (málo/moc/více/méně/stejně) 
* rozlišuje časoprostorové pojmy (ráno/večer/noc/den/dnes/včera/zítra/ snídaně/ 
svačina/obě/večeře; nad/pod/vedle/uvnitř/mezi/na/v) 
* rozlišuje další pojmy velikostí (stejné/odlišné/úzké/široké/prázdné/plné…) 
* rozlišuje řadové číslovky (první/poslední/uprostřed) 
* porovná 5 různých velikostí do řádku
* rozpozná figuru na pozadí a překrývající se dva obrázky 
* porozumí slyšenému (zachytí hlavní myšlenku příběhu, pohádky, bajky, s pomocí 
převypráví děj, je schopno dramatizace pohádky) 
* zapamatuje si krátké říkanky, básničky, písničky + reprodukuje 
* pozná běžně užívané předměty ve svém okolí, ví, jak se s nimi zachází

III. INTERPERSONÁLNÍ OBLAST 
* záměrně se soustředí na činnost, udrží pozornost s ohledem na věkové individuální 
zvláštnosti svoji fantazii uplatní v tvořivých činnostech 
* naučí se zpaměti krátké texty, reprodukovat říkanky, písně, pohádky, zvládne jednoduchou dramatickou úlohu 
* chápe vtip a slovní humor 
* využívá zkušenosti k učení 
* chová se citlivě k živým bytostem, k přírodě, věcem 

IV. SOCIÁLNĚ-KULTURNÍ OBLAST 
* poučí se o nebezpečných situacích, rozlišuje možné aktivity, které nás mohou 
poškozovat, a které nám naopak prospívají 
* využívá přirozené podněty, situace a praktické ukázky v životě a okolí 
* seznamuje se s tradicemi kolem období Velikonoc, podílí se na vytváření jarní a 
velikonoční výzdoby 

V. ENVIROMENTÁLNÍ OBLAST 
* pomáhá pečovat o životní prostředí 

NAVRHOVANÉ ČINNOSTI: 
 •	Činnosti zaměřené na ekologii – třídění odpadu, úklid parku a okolí MŠ
 •	Experimentování s půdou – klíčení semen, pěstování bylinek
 •	Pozorování ekosystémů les, louka - práce s lupou 
 •	Ekologicky zaměřené hry a činnosti
 •	Praktické a výtvarné činnosti tematicky zaměřené k tradicím Velikonoc
 •	Výlet do světa pohádek a příběhů
 •	Hra na knihovnu, Na spisovatele, Beseda v místní knihovně
 •	Četba pohádek a příběhů na pokračování, sledování děje, reprodukce vlastními slovy
 •	Hledání velikonočního zajíčka
 •	Návštěva dramatického nebo hudebního představení
 •	Jarní výlet do Mladečských jeskyň, zpět pěšky přes les 
 •	Činnosti s PC programy – Školka hrou, využívání digitálních pomůcek

6.		„Těšíme se na léto“     do července

téma:
Dny her a radostí
U vody
Malá školková maturitka

Záměr bloku - postupně se loučíme s jarem a chystáme se na prázdniny. Důležitými okamžiky bude loučení předškoláků s naší školkou, je to uzavření jedné etapy v jejich životě. 

KLÍČOVÉ KOMPETENCE, KTERÉ BUDU ROZVÍJENY

Kompetence k učení:
 •	získanou zkušenost uplatňuje v praktických situacích a v dalším učení
 •	učí se nejen spontánně, ale i vědomě, vyvine úsilí, soustředí se na činnost, záměrně si zapamatuje
 •	dovede postupovat podle instrukcí a pokynů, je schopno dobrat se k výsledkům
 •	odhaduje své síly, učí se hodnotit svoje osobní pokroky i oceňovat výkony druhých
 •	pokud se mu dostává uznání a ocenění učí se s chutí

Kompetence k řešení problémů:
 •	pochopí jednoduché algoritmy řešení různých úloh a situací a využívá je v dalších situacích
 •	zpřesňuje si početní představy, užívá číselných a matematických pojmů
 •	vnímá elementární matematické souvislosti
 •	problémy řeší na základě bezprostřední zkušenosti, postupuje cestou pokusu a omylu
 •	zkouší, experimentuje, spontánně vymýšlí nová řešení problémů a situací

Komunikativní kompetence:
 •	ví, že lidé se dorozumívají i jinými jazyky a že je možno se je učit
 •	má vytvořeny elementární předpoklady k učení se cizímu jazyku
 •	ovládá řeč, hovoří ve vhodně formulovaných větách, samostatně vyjadřuje své myšlenky
 •	rozumí slyšenému, slovně reaguje a vede smysluplný dialog
 •	ovládá dovednosti předcházející čtení a psaní

Sociální a personální kompetence:
 •	napodobuje modely prosociálního chování a mezilidských vztahů, které nachází ve svém okolí
 •	samostatně rozhoduje o svých činnostech, umí vyjádřit svůj názor a vyjádřit jej
 •	je schopno chápat, že lidé se různí a umí být tolerantní k jejich odlišnostem
 •	spolupodílí se na společných rozhodnutích, přijímá vyjasněné a zdůvodněné povinnosti
 •	dodržuje dohodnutá a pochopená pravidla

 Činnostní a občanské kompetence:
 •	zajímá se o druhé i o to co se kolem děje, je otevřené aktuálnímu dění
 •	odhaduje rizika svých nápadů, jde za svým záměrem
 •	dokáže měnit cesty a přizpůsobovat se daným okolnostem
 •	má smysl pro povinnost ve hře, práci i učení k úkolům a povinnostem přistupuje odpovědně
 •	ví, že není jedno v jakém prostředí žije, uvědomuje si,že se svým chováním na něm podílí a že je může ovlivnit 

DÍLČÍ VZDĚLÁVACÍ CÍLE: 
Dítě a jeho tělo:
 •	rozvoj pohybových schopností a zdokonalování dovedností v oblasti hrubé i jemné motoriky (koordinace a rozsahu pohybu, dýchání, koordinace ruky a oka apod.)
 •	rozvoj a užívání všech smyslů 

Dítě a jeho psychika:
 •	rozvoj zájmu o psanou podobu jazyka i další formy sdělení verbální i neverbální (výtvarné, hudební, pohybové, dramatické) 
 •	osvojení si elementárních poznatků o znakových systémech a jejich funkci (abeceda, čísla) 
 •	získání schopnosti záměrně řídit svoje chování a ovlivňovat vlastní situaci 

Dítě a ten druhý:
 •	posilování prosociálního chování ve vztahu k ostatním lidem (v rodině, v mateřské škole, v dětské herní skupině apod.) 
 •	rozvoj interaktivních a komunikativních dovedností verbálních i neverbálních 

Dítě a společnost:
 •	seznamování se světem lidí, kultury a umění, osvojení si základních poznatků o prostředí, v němž dítě žije 
 •	 vytváření povědomí o existenci ostatních kultur a národností 

Dítě a svět:
 •	vytváření elementárního povědomí o širším přírodním, kulturním i technickém prostředí, o jejich rozmanitosti, vývoji a neustálých proměnách 
 •	 poznávání jiných kultur 

OČEKÁVANÉ VÝSTUPY CELÉHO INTEGROVANÉHO BLOKU
 •	mít povědomí o některých způsobech ochrany osobního zdraví a bezpečí a o tom, kde v případě potřeby hledat pomoc (kam se obrátit, koho přivolat, jakým způsobem)
 •	zacházet s běžnými předměty denní potřeby, hračkami, pomůckami, drobnými nástroji, sportovním náčiním a nářadím, výtvarnými pomůckami a materiály, jednoduchými hudebními nástroji, běžnými pracovními pomůckami 
 •	rozlišovat některé obrazné symboly (piktogramy, orientační a dopravní značky, označení nebezpečí apod.) a porozumět jejich významu i jejich komunikativní funkci 
 •	sledovat očima zleva doprava 
 •	vnímat, že je zajímavé dozvídat se nové věci, využívat zkušenosti k učení 
 •	řešit problémy, úkoly a situace, myslet kreativně, předkládat „nápady“ 
 •	vyjadřovat souhlas i nesouhlas, říci „ne“ v situacích, které to vyžadují (v ohrožujících, nebezpečných či neznámých situacích), odmítnout se podílet na nedovolených či zakázaných činnostech apod. 
 •	přijímat pozitivní ocenění i svůj případný neúspěch a vyrovnat se s ním, učit se hodnotit svoje osobní pokroky 
 •	být citlivé ve vztahu k živým bytostem, k přírodě i k věcem 
 •	odmítnout komunikaci, která je mu nepříjemná 
 •	chápat, že všichni lidé (děti) mají stejnou hodnotu, přestože je každý jiný (jinak vypadá, jinak se chová, něco jiného umí či neumí apod.), že osobní, resp. osobnostní odlišnosti jsou přirozené 
 •	uvědomovat si, že ne všichni lidé respektují pravidla chování, že se mohou chovat neočekávaně, proti pravidlům, a tím ohrožovat pohodu i bezpečí druhých 
 •	vyjednávat s dětmi i dospělými ve svém okolí, domluvit se na společném řešení (v jednoduchých situacích samostatně, jinak s pomocí) 
 •	mít povědomí o širším společenském, věcném, přírodním, kulturním i technickém prostředí i jeho dění v rozsahu praktických zkušeností a dostupných praktických ukázek v okolí dítěte 
 •	vnímat, že svět má svůj řád, že je rozmanitý a pozoruhodný, nekonečně pestrý a různorodý – jak svět přírody, tak i svět lidí (mít elementární povědomí o existenci různých národů a kultur, různých zemích, o planetě Zemi, vesmíru apod.) 
 •	pomáhat pečovat o okolní životní prostředí (dbát o pořádek a čistotu, nakládat vhodným způsobem s odpady, starat se o rostliny, spoluvytvářet pohodu prostředí, chránit přírodu v okolí, živé tvory apod.) 

NAVRHOVANÉ ČINNOSTI: 
 •	Zpěv písní a HPH s tématem pro maminky
 •	Praktické a výtvarné činnosti tematicky zaměřené na Svátek matek
 •	Činnosti zaměřené na poznávání funkce rodiny a vztahy mezi jejími členy
 •	Hry zaměřené na poznávání jiných zemí a jejich obyvatel
 •	Práce s mapou, globusem, encyklopediemi, internetem – vyhledávání informací
 •	Aktivity podporující sbližování s jinými kulturami, pomoc africkým dětem
 •	Tematicky zaměřené „výlety“ do různých zemí, hry na Indiány, Afričany, Egypťany, Číňany apod.
 •	Hry na dopravu, dodržování jednoduchých dopravních pravidel
 •	Pohyb v členitém terénu – turistické výlety
 •	Aktivity a hry zaměřené na procvičování získaných vědomostí a dovedností
 •	Oslava dětského dne
 •	Malá školková maturitka – ukázka práce s předškolíky pro rodiče, zástupce zřizovatele a paní učitelku 1.třídy
 •	Slavnostní rozloučení s předškoláky na zahradní slavnosti v základní škole

„ program prevence rizikového chování“       	
							kdykoliv v průběhu roku

Zvyšující se výskyt sociálně patologických jevů mezi dětmi a mládeží nás nutí začít v této oblasti pracovat i s dětmi předškolního věku. Naše snaha je předejít těmto jevům dříve, než je bude nutno řešit s pomocí psychologů či v protidrogových střediscích.
Optimálním preventivním působením je důsledná realizace RVP PV. Proto tento program bude plněn denně při realizaci Třídního vzdělávacího programu. 
Věkově smíšené složení tříd v naší mateřské škole nejlépe odráží přirozené společenské prostředí. Starší děti jsou samostatnější, mají pocit důležitosti a odpovědnosti, mladší napodobují starší kamarády. Děti jsou vedeny k ohleduplnosti a k vzájemnému naslouchání a domlouvání. 
Včasné a citlivé vzdělávání dětí předškolního věku a jejich zdárný vstup do širšího společenství má pro děti klíčový význam. Je to období optimální i k prevenci rizikového chování a je důležité již v tomto věku začít dětem vštěpovat i důležitost ochrany zdraví. Děti by měly vědět, že okolní svět skrývá i jistá nebezpečí, že je třeba některým věcem se vyhýbat (např. zápalky, ostré předměty, alkoholické nápoje, různé tabletky apod…). Mají se učit (v mezích svých možností) jak se jim bránit, nemají spoléhat pouze na ochranu rodičů a učitelů.
Je tedy nutné s dětmi hovořit, srozumitelně odpovídat na jejich otázky, nepodceňovat jejich věk, děti přiměřeně zaměstnávat, aby neměly pocit nudy a nedát jim tak příležitost zabývat se zkoumáním nevhodných předmětů a jevů. Pro snazší plnění těchto úkolů v mateřské škole je nutná úzká spolupráce s rodinou.

Cílem a základním principem prevence rizikového chování je výchova dětí ke zdravému životnímu stylu, k osvojení pozitivního sociálního chování a rozvoji osobnosti v rodině a ve škole.
Je nutné zvyšovat odolnost dětí vůči nepříznivým jevům, učit je zvládat problémy a konflikty (pracovat s problémovými jedinci – věnovat jim zvláštní individuální péči), rozvíjet smysl pro sebekontrolu …

Realizace prevence rizikového chování
 •	prvkem ochrany je výchovně vzdělávací působení na děti zaměřené na zdravý způsob života
 •	v rámci ŠVP jsou děti nenásilnou formou a přiměřeně věku a chápání seznamovány   
      s nebezpečím drogové závislosti, alkoholismu, kouření, virtuální závislosti (počítače,   
      televize, video), patologického hráčství (gamblerství), vandalismu, kriminality a      
      jiných forem násilného chování
 •	v rámci prevence před projevy diskriminace, nepřátelství a násilí je prováděn monitoring a screening vztahů mezi dětmi v kolektivu s cílem řešit případné deformující vztahy mezi dětmi hned v počátcích a to ve spolupráci se zákonnými zástupci, případně za pomoci školských poradenských zařízení
 •	důležitým prvkem prevence je vytvoření příznivého sociálního klimatu mezi dětmi navzájem, mezi dětmi a pracovníky školy a mezi pracovníky školy a zákonnými zástupci dětí

Činnosti, které podporují zdravý životní styl a jsou prevencí společensky nepřijatelných jevů 

 •	hry a činnosti, které podporují sebedůvěru, samostatnost a sebejistotu (postarat se o sebe a druhé, chovat se vstřícně, nabídnout pomoc, rozdělit se, vnímat odlišnosti jako přirozený stav, neubližovat si, zapojit se do úklidu hraček, prostírání stolů, obsloužit se při jídle)
 •	pohybové aktivity, které poskytují potěšení a touhu účastnit se, dodržovat pravidla 
     (zapojovat se do cvičení, pohybových her, honiček, účastnit se her a sportování na 
      zahradě a na hřišti, chodit na procházky do okolí školy, provádět sezónní činnosti –  
      klouzání, sáňkování, hry s vodou, tančit, pohybovat se při hudbě, zpívat,         
      rytmizovat…)
 •	podpora schopnosti přizpůsobit se životu v sociální komunitě, přiměřeně kriticky myslet a rozhodovat se, mít vnímavý a otevřený vztah k okolnímu světu (vnímat odlišnosti jako přirozený stav, neposmívat se, brát na vědomí postižené spoluobčany a přirozeně reagovat na jejich přítomnost, osvojovat si pravidla zdvořilého chování, spolupracovat ve skupině i se skupinou, dodržovat dohodnutá pravidla společného soužití, spoluvytvářet prostředí pohody ve svém okolí…)
 •	seberozvíjení (znát důsledky požívání některých látek pro zdraví, mít vytvořenou představu o věcech, které ničí zdraví a zkracují život člověka - cigarety, alkohol, drogy, zneužívání léků, napomáhat vlastnímu zdraví aktivním pohybem a zdravými životními návyky – zdravá výživa a životospráva, vědět, že kontakty s některými lidmi mohou být nebezpečné…)
 •	motivace k aktivnímu poznávání a prožitkům (probouzet aktivní zájem, objevovat, 
      uplatňovat a ukazovat co umím, zvládnu, dokážu, uvědomovat si různost projevu    
      citového života, chovat se empaticky a s respektem k citovému životu svému i cizích,    
      kontrolovat extrémní projevy svých emocí a nálad, umět hájit svůj názor…)
 •	rozvoj tvořivosti a estetického cítění (dramaticky, výtvarně a pohybově vyjadřovat své 
      představy, pěstovat dovednosti, vyjádřit své pocity, navozovat situace, kdy děti   
     reagují individuálně, poznatky a zkušenosti využívat prakticky…)
 •	systematický rozvoj dovedností, které vedou k osvojení zdravého životního stylu, zdravotní  prevence ( hledání odpovědí na otázky typu Co by se stalo, kdyby…, řešení modelových situací – Co bys  dělal kdyby ses ztratil, oslovil tě neznámý člověk…, vyhledávání souvislostí mezi výživou a zdravím, námětové hry – na vaření, na obchod …, tematické vycházky - např. k hasičské zbrojnici,  beseda s příslušníkem Městské policie…)

„program enviromentální výchovy“	 - EVVO	
						kdykoliv v průběhu roku
Ministerstvo školství, mládeže a tělovýchovy vydalo novelizovaný metodický pokyn k zajištění EVVO na školách (Č. j. 16745/2008 – 22 dne 27.října2008), kterým informuje ředitele škol o environmentálním vzdělávání, výchově a osvětě  a stanoví doporučené postupy při jeho realizaci ve školách.
EVVO je zakotvena v těchto platných právních předpisech:
• zákon č. 17/1992 Sb., o životním prostředí, upozorňuje, že se výchova, osvěta a vzdělávání provádějí tak, aby vedly k myšlení a jednání, které je v souladu s principem trvale udržitelného rozvoje, k vědomí odpovědnosti za udržení kvality životního prostředí a jeho jednotlivých složek a k úctě k životu ve všech jeho formách.

• zákon č. 114/1992 Sb., o ochraně přírody a krajiny, ve znění pozdějších předpisů, ukládá povinnost MŽP a MŠMT spolupracovat na zajišťování ekologické výchovy a vzdělávání.

• zákon č. 123/1998 Sb., o právu na informace o životním prostředí, ve znění pozdějších předpisů, definuje v § 13 práva a povinnosti ústředních správních orgánů a krajů ve vztahu k zajišťování EVVO.

• zákon č. 561/2004 Sb., o předškolním, základním, středním, vyšším odborném a jiném vzdělávání, ve znění pozdějších předpisů (školský zákon), za obecné cíle vzdělávání považuje mj. získání a uplatňování znalostí o životním prostředí a jeho ochraně vycházející ze zásad trvale udržitelného rozvoje.

Vymezení pojmů
Pojem environmentální výchova je totožný s tradičně užívaným pojmem ekologická výchova.
Environment znamená životní prostředí a education se chápe široce jako vzdělávání, výchova či osvěta.

Cílem je nejen probouzet zájem o přírodu a všechno živé a vést k úctě k životu ve všech jeho formách, ale i pochopit vzájemnou provázanost oblasti sociální, ekonomické a kulturní. 
Důležitá je vlastní zkušenost a prožitek, protože teprve to, co blíže poznáme, dokážeme lépe vnímat, účinně chránit a chovat se odpovědně ke světu, lidem a přírodě. 
Důraz je proto kladen na přímý kontakt s přírodou a přírodními materiály.

Kompetence rozvíjené EVVO :
V kontextu vzájemných vztahů mezi člověkem a životním prostředím dochází k rozvíjení klíčových kompetencí definovaných v RVP PV. Nezanedbatelná je provázanost EVVO s problematikou zdraví a zdravého životního stylu.
V oblasti kompetencí k řešení problémů, komunikativní, sociální a personální:
 •	 aktivně využívat kooperativní a komunikační dovednosti jako nástroje pro řešení problémů životního prostředí
 •	hledat různé varianty řešení problémů životního prostředí
 •	schopnost kriticky posuzovat a vyhodnocovat informace související s životním prostředím

V oblasti kompetence občanské:
 •	 znát z vlastní zkušenosti přírodní a kulturní hodnoty ve svém okolí, chápat příčiny a  
následky jejich poškozování
 •	 vnímat závislost rozvoje lidské společnosti na přírodě a na stavu životního prostředí,
porozumět problémům životního prostředí a jejich příčinám
 •	vnímat vztah člověka a přírody a poučit se z problémů životního prostředí
 •	osvojit si praktické dovednosti pro chování a pobyt v přírodě i při zacházení s přírodou a uplatňovat je v každodenním životě
 •	projevovat pokoru, úctu k životu ve všech jeho formách a k hodnotám, které neumí vytvořit člověk, oceňovat krásu přírody a krajiny, vnímat a být schopen hodnotit chování člověka vůči přírodě

Začlenění EVVO do výchovy
Enviromentální výchova je součástí ŠVP a vzdělávací cíle se odráží v rozpracovaných tématických blocích během celého roku a jsou průběžně vyhodnocovány.

Metody a formy vzdělávání 
Při realizaci EVVO uplatňujeme přímé učení ve venkovním terénu, které je hlavně v předškolním věku spojeno s rozvíjením harmonické osobnosti a přirozené vitality dětí. 
Důležité je rovněž vytvářet ve škole i mimo školu vhodné podmínky pro učení a neformální vzdělávání v oblasti EVVO .

K realizaci EVVO využíváme:
 •	výukové programy ekologické výchovy prováděné ve střediscích ekologické výchovy
(Středisko ekologické výchovy Sluňákov Horka nad Moravou)
 •	návštěvy muzea, zoologické zahrady
 •	výlet do Mladečských jeskyň a do Bouzova – hradní park
 •	yycházky do Arboreta Bílá Lhota
 •	poznávání okolního prostředí v regionu
 •	využívání školní zahrady jako přírodní učebny
 •	účast na seminářích a vzdělávacích akcích k enviromentální výchově v rámci DVPP
 •	účast na konferenci k EVVO – informační servis
 •	postupná ekologizaci provozu školy (šetření energií, třídění odpadů …) 
 •	vytváření podmínek pro environmentální vzdělávání - vybavovaní školy potřebnými pomůckami, metodickými materiály

„ program zrakového vnímání a rozlišování“	
								kdykoliv v průběhu roku
náměty čerpáme z materiálů DYS CENTRA – Pedagogicko-psychologické poradny Brno, jde o soubory pracovních listů a úkolů pro práci s dětmi
 p.Jiřina Bednářová „ Zrakové rozlišování“, „Zrakové vnímání I. a II“

„program prostorové orientace“			
								kdykoliv v průběhu roku
náměty čerpáme z materiálů DYS CENTRA – Pedagogicko-psychologické poradny Brno, jde o soubor pracovních listů a úkolů pro práci s dětmi
 p.Jiřina Bednářová „ Prostorová orientace“

„ program rozvoje grafomotoriky“			
								kdykoliv v průběhu roku
náměty čerpáme z materiálů DYS CENTRA – Pedagogicko-psychologické poradny Brno, jde o soubor pracovních listů a úkolů pro práci s dětmi
 p.Jiřina Bednářová „Jedním tahem“
pracovní sešity pro předškoláky „Písanka předškoláka“

„Program seznamování s angličtinou“		
								kdykoliv v průběhu roku
	Stále více rodičů se ptá, zda má výuka angličtiny u předškolních dětí nějaký smysl. Žádný výzkum nenaznačuje, že by výuka angličtiny ve školkách měla nějaký negativní dopad na rozvoj dítěte – spíše je vnímána opačně. Děti v tomto věku by se měly s cizím jazykem seznamovat hned z několika důvodů:
 •	je to ideální doba pro první kontakt s cizím jazykem
 •	děti snadno učí a poznávání je baví
 •	ulehčí to výuku CJ na základní škole
 •	děti si výukou CJ trénují paměť, myšlení a pozornost
 •	rozvíjejí se tak komunikační kompetence dítěte a formuje se jeho vyjadřování
 •	výuka CJ také napomáhá rozvíjet osobnost
Výuka cizího jazyka předškolních dětí je velice rozšířená a v řadě zemí zcela běžná. Odborníci se dnes shodují na tom, že výuka jazykových dovedností v raném dětství je pro dítě velmi prospěšná, užitečná a dokonce nenahraditelná. Dítě se však musí učit jazyk tak, jak se učí svou mateřštinu - poslechem a napodobováním. Pokud se začíná učit cizí jazyk až ve věku, kdy umí číst a psát, učí se klasickou metodou ovládnout gramatiku a slovní spojení, ale velmi obtížně zvládá poslech a porozumění originálnímu textu a pohotovou reakci. Tyto dvě nejdůležitější složky jazyka dítě v předškolním věku zvládá velmi snadno formou hry a vůbec si neuvědomuje, že se intenzivně učí.

ALE!!!!

Není vhodné, aby dítě, které v předškolním věku nedisponuje určitými předpoklady, se seznamovalo s cizím jazykem už v MŠ. Nechceme způsobit více škody než užitku. 
Navštěvovat intenzivní kroužek angličtiny v MŠ je doporučováno dětem: 
…které nemají logopedickou vadu (výslovnost, zadrhávání, koktání,…) Výjimka- dítě již hlásku umí vyslovit- občasně zapomene použít. 
…u kterých není zvažován odklad školní docházky 
…které jsou na úrovni svého věku v rozumové oblasti. To znamená, že: 
o Znají česky základní a doplňkové barvy 
o Početní představy a manipulaci zvládají od 5-10 
o Umí poznat a pojmenovat základní věci z každodenního života 
o Má dobrou paměť, dobrou úroveň sebevědomí 
o Jazykové a řečové schopnosti (nestydí se komunikovat, spolupracovat) 
o Je schopno se přiměřenou dobu koncentrovat 
o Je schopno respektovat smluvená pravidla 
Prvotně je třeba spolupracovat na odstranění těchto problémů (resp. některého z těchto problémů), což je velmi důležité pro úspěšný vstup do základní školy, který je pro děti velkým skokem, novou životní etapou.

Své místo zde má také posouzení potřeb dítěte a přání dospělých – rodičů. Stojí za úvahu, kdo má větší zájem na ovládání cizího jazyka dětmi.

Po rozboru známých poznatků z tohoto velmi diskutovaného tématu, vzhledem k základním jazykovým schopnostem stávajících učitelek a po posouzení potřeb dětí a podmínek ve třídách (smíšené třídy), jsme se rozhodli přistoupit k seznamování s angličtinou v naší mateřské škole ne formou organizovaného kroužku v určitou dobu, ale formou nenásilného běžného používání anglických slovíček kdykoliv v době pobytu dětí v naší MŠ. 
Podle situace, zájmu dětí, využití náhodného okamžiku… může učitelka i děti kdykoliv použít pojmenování nejen v češtině ale i v angličtině, běžně můžeme i pozdravit, přivítat se, poděkovat a rozloučit se s použitím anglických výrazů. Často využijeme i znalosti dětí, které již znají některá anglická slovíčka. Společně hledáme nová slova a pojmenování, učíme se je vyslovit, běžně použít…
Hlavním cílem je seznámit děti s existencí jiného jazyka, než je ten náš mateřský a přiblížit jim ho takovou formou, abychom u nich vzbudili zvědavost a snahu o komunikaci.
Nejde nám o perfektní komunikaci mezi sebou v cizím jazyce, ale spíše o vzbuzení zájmu, o to, aby děti měli povědomí o jazyce, kterým se domluví kdekoliv ve světě …

Zaměřujeme se na:
 -	pozdravy, projevy slušného chování
 -	názvy zvířat – především domácí a hospodářská
 -	základní barvy
 -	počet do desíti
 -	části lidského těla

Zakoupeny máme nástěnné obrazy i s anglickým popisem, CD s dětskými písničkami v angličtině, pexesa …

6)	    Povinné předškolní vzdělávání
 -	se vztahuje dle § 34a odst. 1 školského zákona na státní občany České republiky, kteří pobývají na území České republiky déle než 90 dnů, a na občany jiného členského státu Evropské unie, kteří na území České republiky pobývají déle než 90 dnů. Dále se povinné předškolní vzdělávání vztahuje na jiné cizince, kteří jsou oprávněni pobývat na území České republiky trvale nebo přechodně po dobu delší než 90 dnů, a na účastníky řízení o udělení mezinárodní ochrany. Povinné předškolní vzdělávání se nevztahuje na děti s hlubokým mentálním postižením. 
 -	poskytujeme dětem od 1.9. následujícího školního roku, kdy dítě dosáhne věku 5 let, do zahájení povinné školní docházky v rozsahu souvislých 4 hodin a to od 7.30 do 11.30 hodin denně mimo dny školních prázdnin
Třídní učitelka vede evidenci docházky dětí – od kdy do kdy dítě bylo v mš, zda se účastnilo povinného vzdělávání v plném rozsahu. 
Ředitelka povinně informuje ředitele jiné spádové mateřské školy o přijetí dítěte z jejich školského obvodu k povinnému předškolnímu vzdělávání v Mateřské škole Bílá Lhota.

Individuální vzdělávání u dětí předškolního věku 
Individuální vzdělávání je jednou z možných forem plnění povinného předškolního vzdělávání. Individuální vzdělávání může probíhat po celý školní rok, nebo jen po jeho určitou část. Pokud zákonný zástupce plánuje své dítě individuálně vzdělávat po převažující část školního roku (nadpoloviční počet dnů školního roku), musí svůj záměr oznámit ředitelce MŠ, do které je dítě zapsáno, nejpozději tři měsíce před začátkem školního roku, ve kterém se má dítě začít povinně vzdělávat. Pokud se zákonný zástupce rozhodne začít své dítě individuálně vzdělávat v průběhu školního roku, musí to písemně oznámit ředitelce MŠ, ve které se jeho dítě vzdělává a vyčkat do doručení oznámení řediteli. 
Oznámení o individuálním vzdělávání obsahuje identifikační údaje dítěte (jméno a příjmení, rodné číslo, místo trvalého pobytu), období, po které bude dítě individuálně vzděláváno a důvody pro individuální vzdělávání. 
Po tom, co ředitelka školy obdrží oznámení o individuálním vzdělávání, doporučí zákonnému zástupci oblasti z Rámcového vzdělávacího programu pro předškolní vzdělávání, ze školního vzdělávacího programu, z Desatera pro rodiče předškolních dětí (web MŠ, MŠMT), ve kterých má být dítě rozvíjeno. 
MŠ ověřuje, jak si dítě osvojuje očekávané výstupy (schopnosti a dovednosti) v doporučených oblastech. Pokud dítě zaostává v osvojování potřebných schopností s dovedností, pracovníci MŠ doporučí rodičům, jak dále postupovat při vzdělávání, aby jejich dítě bylo co nejlépe podpořeno. MŠ ve svém školním řádu stanoví termíny a způsob ověřování, přičemž termín ověřování musí být stanoven v rozmezí měsíců listopad až prosinec a potom v následujících tříměsíčních intervalech. Zákonný zástupce se musí ve stanovený termín dostavit s dítětem k ověření získaných schopností a dovedností v určených oblastech. 
Pokud se zákonný zástupce s dítětem nedostaví k ověření v řádném ani náhradním termínu, ředitelka MŠ ukončí individuální vzdělávání. Dítě tak musí neprodleně zahájit docházku do MŠ, ve které je zapsáno, a to i v případě, že se rodič proti ukončení individuálního vzdělávání odvolá. Pokud bylo individuální vzdělávání ze strany ředitele MŠ ukončeno, není již možné dítě opětovně individuálně vzdělávat. 
Výdaje, které vzniknou při individuálním vzdělávání (např. nákup didaktických her a pomůcek) hradí zákonný zástupce. Pokud se jedná o dítě se speciálními vzdělávacími potřebami, které ke svému vzdělávání potřebuje podpůrné opatření spočívající v kompenzačních pomůckách (tyto pomůcky na základě vyšetření doporučuje školské poradenské zařízení, jejich soupis je uveden v příloze vyhlášky č. 27-2016Sb., o vzdělání žáků se speciálními vzdělávacími potřebami a žáků mimořádně nadaných), hradí pořízení těchto pomůcek stát. Stát také hradí výdaje spojené se zařazením dítěte do vzdělávání v příslušné MŠ.
Ředitelka MŠ odešle na emailovou adresu zákonných zástupců veškeré materiály, který zákonný zástupce potřebuje znát, aby mohl své dítě individuálně vzdělávat – RVP, ŠVP, Desatero pro rodiče… a řádné a náhradní termíny ověřování schopností a dovedností. Zákonný zástupce písemně podpisem potvrdí převzetí těchto materiálů, a to osobně v MŠ nejpozději do 10.9. školního roku.

OZNÁMENÍ ZÁKONNÉHO ZÁSTUPCE O INDIVIDUÁLNÍM VZDĚLÁVÁNÍ DÍTĚTE

Zákonný zástupce dítěte 

Jméno a příjmení: …………………………………………………………………………...................................... 

Doručovací adresa: …………………………………………………………………………………………………………….. 

Telefon:……………………………………………….. E – mail: ……………………………………………………………….. 
Oznamuji vám podle § 34b zákona č. 561/2004 Sb. o předškolním, základním, středním, vyšším odborném a jiném vzdělávání (školský zákon), že moje dítě bude ve školním roce 20  /20   plnit povinné předškolní vzdělávání formou individuálního vzdělávání. 
Dítě 
Jméno a příjmení: …………………………………………………………………………...................................... 

Rodné číslo: …………………………………………………………………………………………………………….. 

Trvalé bydliště: ………………………………………………………………………………………………..…........... 

Období, ve kterém bude individuálně vzděláváno: 

od……………………………………. do………………………………….… 

Důvody pro individuální vzdělávání dítěte: 

…………………………………………………………………………………………………………………………………………….... 

……………………………………………………………………………………………………………………………………….……... 
Prohlašuji, že jednám ve shodě s druhým zákonným zástupcem dítěte. 
Dále prohlašuji, že: 
a) jsem byl mateřskou školou poučen o její povinnosti ověřit úroveň mého dítěte v osvojování očekávaných výstupů v jednotlivých oblastech, b) zajistím účast mého dítěte na tomto ověřování ve školou stanovených termínech, c) beru na vědomí, že nezajištění účasti na tomto ověřování ve stanovených termínech je důvodem pro ukončení individuálního vzdělávání bez možnosti jeho obnovení, d) mi byly mateřskou školou doporučeny oblasti, v nichž má být dítě vzděláváno. 

Datum podání oznámení: ………………………………….. 

Podpisy zákonných zástupců dítěte: …………………………………… ……………………………………..

7)	Vzdělávání dětí se speciálními vzdělávacími potřebami  
Dítětem se speciálními vzdělávacími potřebami je dítě, které k naplnění svých vzdělávacích možností nebo k uplatnění a užívání svých práv na rovnoprávném základě s ostatními potřebuje poskytnutí podpůrných opatření. Tyto děti mají právo na bezplatné poskytování podpůrných opatření z výčtu uvedeného v § 16 školského zákona. Podpůrná opatření realizuje mateřská škola. 

1.	Pojetí vzdělávání dětí s přiznanými podpůrnými opatřeními: 
Rámcové cíle a záměry předškolního vzdělávání jsou pro vzdělávání všech dětí společné. Při vzdělávání dětí se speciálními vzdělávacími potřebami je třeba jejich naplňování přizpůsobovat tak, aby maximálně vyhovovalo dětem, jejich potřebám i možnostem. Snahou pedagogů je – stejně jako ve vzdělávání dětí, které speciální vzdělávací potřeby nemají – vytvoření optimálních podmínek k rozvoji osobnosti každého dítěte, k učení i ke komunikaci s ostatními a pomoci mu, aby dosáhlo co největší samostatnosti. 
Při plánování a realizaci vzdělávání dětí s přiznanými podpůrnými opatřeními je třeba mít na zřeteli fakt, že se děti ve svých individuálních vzdělávacích potřebách a možnostech liší. Účelem podpory vzdělávání těchto dětí je plné zapojení a maximální využití vzdělávacího potenciálu každého dítěte s ohledem na jeho individuální možnosti a schopnosti. Při vzdělávání dítěte se speciálními vzdělávacími potřebami učitelka zahrnuje do svých vzdělávacích strategií podpůrná opatření. Podpůrná opatření prvního stupně stanovuje mateřská škola. Od druhého stupně podpory jsou podpůrná opatření stanovována ŠPZ po projednání se školou a zákonným zástupcem dítěte. Pravidla pro použití podpůrných opatření školou a školským zařízením stanovuje vyhláška č. 27/2016 Sb. 
Závazný rámec pro obsahové a organizační zabezpečení předškolního vzdělávání všech dětí vymezuje RVP PV, který je východiskem pro tvorbu ŠVP. Podle ŠVP se uskutečňuje vzdělávání všech dětí mateřské školy. Pro děti s přiznanými podpůrnými opatřeními prvního stupně je ŠVP podkladem pro zpracování PLPP a pro děti s přiznanými podpůrnými opatřeními od druhého stupně podkladem pro tvorbu IVP na základě doporučení ŠPZ.
Důležitou podmínkou úspěšnosti předškolního vzdělávání dětí se speciálními vzdělávacími potřebami je nejen volba vhodných (potřebám dětí odpovídajících) vzdělávacích metod a prostředků, které jsou v souladu se stanovenými podpůrnými opatřeními, ale i uplatňování vysoce profesionálních postojů učitelek i ostatních pracovníků, kteří se na péči o dítě a jeho vzdělávání podílejí. Rozvoj osobnosti dítěte s přiznanými podpůrnými opatřeními závisí na citlivosti a přiměřenosti působení okolí mnohem více, než je tomu u dítěte, které není ve svých možnostech primárně omezeno. Proto vytváříme podmínky pro jejich pozitivní přijetí, navazujeme úzkou spolupráci s rodiči všech dětí, citlivě s nimi komunikujeme a předáváme potřebné informace. 
Při vzdělávání dětí se speciálními vzdělávacími potřebami spolupracují třídní učitelky a ředitelka MŠ s dalšími odborníky, využívají služby školských poradenských zařízení. 

Systém péče o děti s přiznanými podpůrnými opatřeními v Mateřské škole Bílá Lhota: 
 •	pravidla a průběh tvorby, realizace a vyhodnocování PLPP - zpracovávají jej třídní učitelky spolu s ředitelkou, realizuje se průběžně denně a vyhodnocuje se ústně každý měsíc, písemně čtvrtletně
 •	pravidla a průběh tvorby, realizace a vyhodnocování IVP – zpracovávají jej třídní učitelky spolu s ředitelkou a případně asistentem pedagoga na základě doporučení ŠPZ. IVP se realizuje denně, vyhodnocuje se ústně každý měsíc, písemně čtvrtletně (písemné hodnocení předkládáme příslušné pedagožce ŠPZ).
 •	 zodpovědné osoby a jejich role v systému péče o děti se speciálními vzdělávacími potřebami – třídní učitelky, ředitelka MŠ případně asistent pedagoga
 •	NIDV Olomouc – využíváme nabízených seminářů s danou problematikou. Při absolvování vzdělávací akce pak „přeneseme“ informace ostatním kolegyním

Podmínky vzdělávání dětí s přiznanými podpůrnými opatřeními 
Podmínky pro vzdělávání dětí s přiznanými podpůrnými opatřeními stanovuje školský zákon a vyhláška č. 27/2016 Sb., o vzdělávání žáků se speciálními vzdělávacími potřebami a žáků nadaných. Učitelky zajišťují tyto podmínky s ohledem na vývojová a osobnostní specifika těchto dětí a měly by být vzdělány v oblasti speciální pedagogiky (např. v oblasti věcného prostředí, životosprávy dětí, psychosociálního klimatu, organizace vzdělávání, personálního a pedagogického zajištění, spolupráce mateřské školy s rodinou apod.). 
Pro úspěšné vzdělávání dětí s přiznanými podpůrnými opatřeními zabezpečujeme (případně umožňujeme): 
 -	uplatňování principu diferenciace a individualizace vzdělávacího procesu při plánování a organizaci činností, včetně určování obsahu, forem i metod vzdělávání; 
 -	realizaci všech stanovených podpůrných opatření při vzdělávání dětí; 
 -	osvojení specifických dovedností v úrovni odpovídající individuálním potřebám a možnostem dítěte zaměřených na samostatnost, sebeobsluhu a základní hygienické návyky v úrovni odpovídající věku dítěte a stupni postižení; 
 -	spolupracujeme se zákonnými zástupci dítěte, školskými poradenskými zařízeními, v případě potřeby spolupráci s odborníky mimo oblast školství; 
 -	snižujeme počet dětí ve třídě v souladu s právními předpisy; 
 -	zajišťujeme přítomnost asistenta pedagoga podle stupně přiznaného podpůrného opatření. 

Ředitelka mateřské školy  
 •	zajišťuje úpravy počtu dětí v běžných třídách v souvislosti se vzděláváním dětí se speciálními vzdělávacími potřebami dle pokynu MŠMT („Základní informace o změnách v organizaci mateřské školy, změnách souvisejících s podporou společného vzdělávání a doporučených krocích“)
 •	v případě individuální potřeby upravuje stávající podmínky pro vzdělávání dětí se speciálními potřebami dané v ŠVP – podle doporučených podpůrných opatření, v případě nevyhovujících nebo nedostačujících prostor vede jednání se zřizovatelem
 •	seznamuje třídní učitelky se změnami, které se dotýkají vzdělávání dítěte se speciálními vzdělávacími potřebami, od ŠPZ obdržíme doporučení ke vzdělávání dítěte se speciálními vzdělávacími potřebami
 •	se věnuje komunikaci se školským poradenským zařízením v případech, kdy bude třeba nastavit vzdělávání dětí se speciálními vzdělávacími potřebami a bude se vytvářet doporučení ke vzdělávání dítěte se speciálními vzdělávacími potřebami (viz. §11 odst. 1 a §12 vyhlášky č.27/2015Sb., o vzdělávání dětí, žáků a studentů se speciálními vzdělávacími potřebami a žáků nadaných) 
 •	aktualizuje plán dalšího vzdělávání pedagogických pracovníků – zaměření na rozvoj kompetencí pedagogických pracovníků mateřské školy pro oblast vzdělávání dětí se speciálními vzdělávacími potřebami – třídní učitelky dítěte se sp. vzděl. potřebami a ředitelka, asistent pedagoga

PODPŮRNÁ OPATŘENÍ 
Ředitelka zodpovídá za realizaci podpůrných opatření I. stupně, využití plánu pedagogické podpory, vyhodnocení účinnost podpory, případné doporučení služby školských poradenských zařízení. 
I. Stupeň podpůrných opatření - opatření MŠ, která mají podpořit dítě, pokud z pozorování dítěte při práci a při hře vyplývá, že má drobné problémy např. s motorickou obratností, špatnou koncentrací pozornosti, s úchopem pomůcek, s rozvojem vnímání, řeči, s verbální obratností, s dovedností reprodukovat a pamatovat si instrukce i zadání práce, střídat činnosti a respektovat tempo dítěte. 
Jde o zpracování velmi jednoduchého a strukturovaného plánu pedagogické podpory, který nastaví pro tyto děti pravidla častějšího vyhodnocování pokroku, poskytování motivující zpětné vazby, vždy s přihlédnutím k věku dítěte a k možným omezením, která obvykle vyplývají z tempa vývoje dítěte. 
Organizace výuky pak zohlední postavení dítěte ve skupině, ve vztahu k jeho specifickým potřebám se střídají činnosti (formy i druhy) nebo se naopak postupy fixují a vytváří se pevné struktury potřebné k vytváření vědomostí a dovedností. 
Při zajišťování podpůrných opatření II. - V. stupně postupujeme v souladu s § 16 vyhlášky č. 27/2016 Sb.: 
 -	pokud se ukáže, že podpora dítěte prostřednictvím plánu pedagogické podpory nebyla dostačující požádáme zákonného zástupce, aby navštívil ŠPZ (PPP nebo SPC), které může následně doporučit podpůrná opatření vyšších stupňů; 
 -	bezodkladně po obdržení doporučení ŠPZ poskytujeme doporučená podpůrná opatření 
 -	škola ve spolupráci se ŠPZ, dítětem a zákonným zástupcem dítěte průběžně vyhodnocuje poskytování podpůrného opatření; 
 -	shledá-li škola, že podpůrná opatření nejsou dostačující nebo nevedou k naplňování vzdělávacích možností a potřeb dítěte, doporučí zákonnému zástupci dítěte využití poradenské pomoci PPP nebo SPC. Obdobně postupujeme i v případě, kdy poskytovaná podpůrná opatření již nejsou potřebná. 
Pokud zákonní zástupci dítěte neposkytují součinnost směřující k přiznání podpůrných opatření nebo se domníváme, že postupují v rozporu s nejlepším zájmem dítěte, usilujeme o zajištění nápravy. V případě, kdy tyto kroky nestačí, zvažujeme komunikaci a případnou spolupráci s orgánem sociálně-právní ochrany dětí. 

FINANCOVÁNÍ PODPŮRNÝCH OPATŘENÍ  
Ředitelka vznese nárok na finanční prostředky nezbytné k zajištění všech poskytovaných podpůrných opatření prostřednictvím daného výkazu směrem ke Krajskému úřadu Olomouckého kraje.

2. Vzdělávání dětí nadaných 
Mateřská škola vytváří podmínky k co největšímu využití potenciálu každého dítěte s ohledem na jeho individuální možnosti. To platí v plné míře i pro vzdělávání dětí nadaných. Že je dítě nadané diagnostikuje SPC nebo PPP.
Vzdělávání dětí probíhá takovým způsobem, aby byl stimulován rozvoj jejich potenciálu včetně různých druhů nadání a aby se tato nadání mohla ve škole projevit a pokud možno i uplatnit a dále rozvíjet. 
Mateřská škola zajišťuje realizaci všech stanovených podpůrných opatření daných SPC pro podporu nadání podle individuálních vzdělávacích potřeb dětí v rozsahu prvního až čtvrtého stupně podpory.

3. Vzdělávání dětí od dvou do tří let  
Předškolní vzdělávání lze organizovat pro děti od dvou let věku. Rámcové cíle a záměry vzdělávání, obsažené v RVP PV, jsou pro ně vhodné, je však nezbytné uvědomovat si specifika, související s dosahovanou úrovní ve všech oblastech vývoje dítěte. 
Pro dvouleté dítě je zařazení do mateřské školy nejčastěji první sociální zkušeností mimo širší rodinu. Obvykle se projevuje silnější potřebou vazby na dospělou osobu. Poznává nové vzorce chování dospělých i vrstevníků, vymezuje si vlastní prostor, přijímá vymezené hranice a nové role. Učitelka zastává velmi významnou pozici, stává se zástupcem rodiče, jistotou a oporou dítěte v běžném dění i v budování vztahů s vrstevníky. 
Předškolní období je zásadní pro utváření celoživotních návyků, respektování pravidel a norem. Ve věku dvou let je dítě zpravidla připraveno tyto aspekty rozeznávat a přijímat, má některé potřeby jiné nebo intenzivnější než děti starší. Potřebuje stálý pravidelný denní režim, dostatek emoční podpory, zajištění pocitu bezpečí, přiměřeně podnětné prostředí a činnosti, více individuální péče, srozumitelná pravidla. 

Organizace a podmínky pro vzdělávání 
 •	třída, do které dochází dvouleté děti, je v přízemí budovy, postupně ji vybavujeme dostatečným množstvím podnětných a bezpečných hraček a pomůcek vhodných pro dvouleté děti 
 •	ve věkově heterogenní třídě, kde jsou umístěny dvouleté děti, jsou police i zavřené skříňky k ukládání hraček a pomůcek. Tím je zajištěna bezpečnost dětí a předkládání přiměřeného množství podnětů pro tyto děti. Bezpečnost ohrožující předměty jsou znepřístupněny – uloženy ve skříni a v kabinetu. Ve třídě jsou nastavena dětem srozumitelná pravidla pro používání a ukládání hraček a pomůcek. 
 •	třída a herna je upravena tak, aby poskytovala dostatečný prostor pro volný pohyb a hru dětí, prostor může být variabilně uspořádán, umožnujeme dvouletým dětem naplnění potřeby průběžného odpočinku – madračka s polštáři a se zástěnou. 
 •	v umývárně je přebalovací pult s podložkou, skříňka na uložení čistých plen, desinfekčních ubrousků a dalších hygienických potřeb, které průběžně dle potřeby pro své dítě donáší rodiče – police je označena rozlišovacími značkami jednotlivých dětí. Na WC jsou barevné nočníky, každé dítě má svůj označený rozlišovací značkou dítěte. O průběžnou desinfekci v průběhu pobytu dítěte se stará určená pracovnice. Děti, které zvládnou sezení na WC míse, používají výhradně tento způsob při vyměšování. V umývárně je umístěn krytý nášlapný odpadkový koš na použité pleny. Likvidaci tohoto odpadu zajišťují denně rodiče – ředitelka při nástupu dítěte do mš s nimi uzavírá smlouvu. Při sebeobslužných činnostech na WC a v umývárně dvouletým dětem vždy  pomáhá provozní pracovnice. Při přijímání dvouletých dětí ředitelka zákonným zástupcům zdůrazňuje potřebu denního používání toalety – bez plen.
 •	šatna je vybavena dostatečně velkými úložnými boxy s policemi na náhradní oblečení a hygienické potřeby dětí. Každé dítě má v šatní polici dostatek převlečení, které průběžně doplňují rodiče dítěte.
 •	režim dne respektuje potřeby dětí (zejména pravidelně se opakující činnosti, dostatek času na realizaci činností, úprava času stravování, možnost dostatečného odpočinku). 
 •	adaptační program pro dítě stanoví ředitelka při přijímání v souladu s jeho individuálními potřebami. Nabízíme termíny v době od zápisu do nástupu, po které mohou rodiče s dítětem do mš docházet.
 •	dvouleté děti mohou používat plyšové hračky pro zajištění pocitu bezpečí a jistoty.
 •	pro příchod dětí ve věku od dvou do tří let nemáme stanovenu pevnou hodinu, vždy se domlouváme s rodiči individuálně, tak, aby dítěti nebyl pobyt v mateřské škole uměle prodlužován (to znamená, že pokud rodič pracuje od 9 hodin, může dítě vodit před 9. hodinou, nemusí být v mateřské škole již např. do 8 hodin). Přitom platí pravidla pro pravidelnost a včasné omlouvání nepřítomnosti dítěte. Děti mají dostatek času na odpočinek, v případě, že spí, nejsou buzeny. 
 
 •	o děti se starají učitelky mš a v dopoledních hodinách vždy současně s provozní pracovnicí (ta zajišťuje přímou obslužnou péči a základní výchovnou nepedagogickou činnost). Třídní učitelky a ředitelka v rámci DVPP vyhledává semináře, materiály, zkušenosti jiných učitelek zaměřené na práci s dvouletými dětmi a v této oblasti si průběžně doplňuje nezbytné vzdělání. 

 •	učitelky a provozní pracovnice jsou stabilní, uplatňují k dítěti laskavě důsledný přístup, dítě pozitivně přijímají 
 •	v mateřské škole aktivně podněcujeme pozitivní vztahy, které vedou k oboustranné důvěře a spolupráci s rodinou – vzájemné rozhovory, komunikace emaily a telefonicky
 •	stravování – děti mladší 3 let jsou zařazovány do skupiny strávníků 3-6 let v souladu s vyhláškou č.107/2005 Sb., o školním stravování
 •	od 1.9.2020 se za každé ve třídě zařazené dítě mladší 3 let do doby dovršení 3 let věku dítěte nejvyšší počet dětí ve třídě snižuje o 2 děti – v souladu s vyhláškou o předškolním vzdělávání. Tímto způsobem lze snížit nejvyšší počet dětí ve třídě nejvýše o 6.
 •	proočkování dvouletých dětí - praktický lékař pro děti a dorost v žádosti o přijetí k předškolnímu vzdělávání uvede informaci o tom, zda je či není dítě vzhledem ke svému věku očkování řádně dle očkovacího kalendáře ČR
 •	na školní zahradě mohou dvouleté děti využívat pouze pro ně vhodných herních prvků – je na posouzení službu konající učitelky, jaké prvky doporučí a jaká stanoví pravidla pro využívání.
 •	všechna ustanovení vyhlášky upravující zřízení a provoz mš se vztahují i na věkovou kategorii od 2 do 3 let (vyhláška č.410/2005 Sb.)
 •	Obsah vzdělávání  - pro úspěšné vzdělávání dětí od dvou let je nutné si uvědomovat specifika související s úrovní motoriky, jazykového, psychického vývoje dítěte, brát ohled na jiné tempo rozvoje prosociálních vztahů mezi dětmi. Dvouleté dítě je egocentrické, projevuje velkou touhu po poznání, experimentuje, objevuje. Vymezuje se vůči ostatním, osamostatňuje se. Neorientuje se v prostoru a čase, žije tady a teď. Dvouleté dítě má velkou potřebu aktivního pohybu a zároveň potřebuje častější odpočinek nejen po stránce fyzické, ale i psychické. Rozdíly v psychomotorickém vývoji jednotlivých dětí mohou být velmi výrazné. Proto je již zde nutné sledovat pokroky konkrétního dítěte a neprovádět vzájemné srovnávání dětí. Plánování a realizace konkrétních vzdělávacích činností musí být přizpůsobeno možnostem a schopnostem dětí. Podle toho učitelka volí metody a formy práce. Děti se nejvíce učí nápodobou, situačním učením, často vyžadují opakování činností, potřebují pravidelné rituály. Zpravidla se děti mladší tří let nedokážou delší dobu soustředit, pozornost udrží jen velmi krátkou dobu. Tomu je třeba přizpůsobit činnosti, průběžně je střídat, sladit spontánní s řízenými. Největší prostor musí být ponechán volné hře a pohybovým aktivitám. Obsahová nabídka vzdělávání pro dvouleté děti je v ŠVP shodná s nabídkou pro děti starší, ovšem vzdělávací činnosti jsou realizovány v menších skupinách či individuálně, podle potřeb a volby dětí. 
Při plánování vzdělávací nabídky pro děti mladší tří let vycházíme z jednoduchých principů: 
 o	jednoduchost, 
 o	časová nenáročnost, 
 o	známé prostředí a nejbližší okolí, 
 o	smysluplnost a podnětnost, 
 o	dostatek prostoru a času pro volný pohyb a hru dítěte. 

Při vzdělávání dětí od dvou do tří let maximálně využíváme metody práce vhodné pro tuto věkovou kategorii: 
 o	situační učení, 
 o	spontánní sociální učení (nápodoba), 
 o	prožitkové učení, 
 o	učení hrou a činnostmi. 

 •	Spolupráce se zákonnými zástupci dětí - vzhledem k nízkému věku dětí od 2 do 3 let je spolupráce s jejich zákonnými zástupci naprosto zásadní. Uplatnění veškerých bodů z kapitoly Spoluúčast rodičů RVP PV je potřebné pro celkově vstřícný a důvěryhodný vztah mezi zaměstnanci školy, rodiči i dítětem. Možnost umístit dítě do mateřské školy napomáhá k souladu rodinného a pracovního života jeho zákonných zástupců. Nicméně podstatné je pro dítě ve věku od 2 do 3 let stále rodinné zázemí.  

 •	Spolupráce s ostatními organizacemi - pro spolupráci s okolím, např. s odborníky ze školských poradenských zařízení, s organizacemi poskytujícími doplňkové kulturní a vzdělávací aktivity apod. jsou nominovány třídní učitelky a ředitelka MŠ, které se o problematiku vzdělávání dětí ve věku od 2 do 3 let více zajímají. Při absolvování vzdělávací akce pak „přenesou“ informace ostatním pedagogům, případně zajistí přísun potřebných informací do školy, posoudí a vyberou vhodnost doplňkových aktivit pro děti v rámci vzdělávání podle ŠVP…

4. Jazyková příprava dětí s nedostatečnou znalostí českého jazyka
Děti-cizinci a děti, které pocházejí z jiného jazykového a kulturního prostředí, potřebují podporu učitele mateřské školy při osvojování českého jazyka. Pokud rodiče sami neovládají český jazyk na úrovni rodilého mluvčího, nemohou své děti v poznávání českého jazyka přímo podpořit a děti se ocitají ve znevýhodněné pozici. 
Pedagogové v jednotlivých třídách poskytují jazykovou podporu již od samotného nástupu do mateřské školy. Při práci s celou třídou mají na vědomí, že se v ní nacházejí i děti, které se český jazyk učí jako druhý jazyk, uzpůsobují tomu didaktické postupy a děti cíleně podporují v osvojování českého jazyka. 
Mateřská škola poskytuje dětem s nedostatečnou znalostí českého jazyka jazykovou přípravu pro zajištění plynulého přechodu do základního vzdělávání. 
Ředitelka mš zřizuje skupinu pro bezplatnou jazykovou přípravu pro zajištění plynulého přechodu do základního vzdělávání od počtu 4 cizinců v povinném předškolním vzdělávání v souladu s vyhláškou č. 14/2005 Sb., o předškolním vzdělávání, ve znění pozdějších předpisů. Vzdělávání ve skupině pro jazykovou přípravu je rozděleno do dvou nebo více bloků v průběhu týdne. 
Ředitelka mš může na základě posouzení potřebnosti jazykové podpory dítěte zařadit do skupiny pro jazykovou přípravu rovněž jiné děti, než jsou cizinci v povinném předškolním vzdělávání, pokud to není na újmu kvality jazykové přípravy. 
Cílem celého nastavení této organizace a pedagogické práce je, aby při přechodu na základní školu děti s nedostatečnou znalostí českého jazyka měly takové jazykové a sociokulturní kompetence v českém jazyce, které jim umožní se zapojit do výuky a dosáhnout školního úspěchu. 
Podpůrným materiálem při vzdělávání dětí s nedostatečnou znalostí českého jazyka je Kurikulum češtiny jako druhého jazyka pro povinné předškolní vzdělávání, který mohou pedagogové využívat při individualizované práci s dětmi s nedostatečnou znalostí českého jazyka již od nástupu do mateřské školy. 

8)    Evaluační systém

Výchova a vzdělávání v naší škole bude průběžně vyhodnocováno (evaluace).
Poznatky získané průběžným vyhodnocováním nám poskytnou zpětnou vazbu o kvalitě vlastní práce.
Paní učitelky průběžně sledují a hodnotí, co se povedlo, co se nepovedlo a proč, co se daří či nedaří, co je třeba lépe vyřešit, vyvodí z toho vlastní závěry, pomocí nichž budeme TVP a ŠVP upravovat a vylepšovat. 

Evaluace školního vzdělávacího programu
Pedagogická rada, rodiče, ostatní zaměstnanci školy spolupracují při zpracování hodnocení činnosti školy a Školního vzdělávacího programu. Své závěry vyjádří při poradách, schůzkách nebo formou dotazníku. Celkové hodnocení potom zpracovává jednou za tři roky ředitelka mateřské školy a zveřejňuje jej. Předkládá je kontrolním orgánům.
Úkolem vyhodnocování Školního vzdělávacího programu je
 -	zabývat se výsledky vyhodnocení třídních programů a řešit problémy, které z toho vyplývají pro třídu a školu (radit se o jednotlivých dětech, pomoc učitelce, vyměňovat si zkušenosti)
 -	zjistit, zda známe, naplňujeme, vytváříme a udržujeme odpovídající podmínky pro předškolní vzdělávání
 -	celková analýza výsledků, podmínek funkčnosti školního programu, zejména vyhodnocení, jak školní program pomáhá práci učitelky s dětmi ve třídě, zda je po formální stránce zpracován vyhovujícím způsobem, zapadá do prostředí naší školy, zda skutečně podporuje integrované vzdělávání

Právě na projevech, chování, postojích, dovednostech a znalostech dětí poznáme, zda se nám daří naplňovat naše dílčí vzdělávací cíle a že odpovídají obecným cílům Rámcového programu PV v MŠ.

Evaluaci zaměříme na následující oblasti:
 •	naplňování cílů programu
 •	kvalita podmínek vzdělávání
 •	způsob zpracování a realizace obsahu vzdělávání (zpracování a realizace jednotlivých tématických bloků)
 •	práce pedagogů
 •	výsledky vzdělávání

Návrh struktury vlastního hodnocení školy

Podle vyhlášky č. 15/2005 Sb., kterou se stanoví náležitosti vlastního hodnocení školy, § 8 a 9, byla navržena tato struktura vlastního hodnocení školy:

1)	Vlastní hodnocení bude zaměřeno na:
a)	cíle, které jsou stanoveny v koncepčním záměru rozvoje školy a ve školním vzdělávacím programu, jejich reálnost a stupeň důležitosti
b)	posouzení, jakým způsobem škola plní cíle podle písmene a) s přihlédnutím k dalším cílům uvedeným zejména v RVP a odpovídajících právních předpisech
c)	oblasti, ve kterých škola dosahuje dobrých výsledků a oblasti, ve kterých je třeba úroveň vzdělávání zlepšit, včetně návrhů příslušných opatření
d)	účinnost opatření podle písmene c) obsažených v předchozím hodnocení

2)	Hlavní oblasti vlastního hodnocení školy:
- věcné podmínky 
- životospráva
- psychosociální podmínky
-organizace
- řízení MŠ
- personální a pedagogické zajištění
- spoluúčast rodičů
- výsledky vzdělávání dětí
- ekonomické zdroje

K jednoduchému a jasnému vyhodnocování používáme tabulky, do nichž zaznamenáváme. Jsou samostatnou přílohou ŠVP:
 -	záznam o dítěti – charakteristika dětí – zpracovává učitelka na začátku a na konci školního roku u všech přijatých dětí
 -	evaluace předškoláka – zpracovává u všech dětí učitelka v říjnu a v dubnu
 -	autoevaluace vlastní výchovně vzdělávací práce – zpracovává učitelka ve dvoutýdenních intervalech – zamýšlí se nad vlastní prací, podklad pro plánování další vzdělávací práce
 -	zpravidla na konci června ve tříletých intervalech učitelky i provozní zaměstnanci zpracovávají celkový autoevaluační a evaluační dotazník
 -	jednou za tři roky rodiče dětí vypracovávají dotazník

Časová tabulka evaluace:
Evaluace	Oblast hodnocení
„CO“	Odpovědnost
„KDO“	Časový plán
„KDY“	Způsob hodnocení
„JAK“	poznámka	
VNITŘNÍ	soulad ŠVP s RVP PV
	ředitelka	průběžně	sledování a posuzování účinnosti vzdělávacího programu	ústně-porady	
		učitelky	dle potřeby	písemné doplnění		
	soulad TVP se ŠVP	ředitelka	průběžně
dle potřeby	sledování a posuzování	Hospitace	
	soulad TVP s IB	ředitelka	průběžně	hodnocení podmínek vzdělávání	ústně-porady	
		učitelky	průběžně	písemné doplňování		
	vývoj dítěte dle obsahu a úkolů ŠVP a TVP v pěti základních vzdělávacích oblastech	učitelky	říjen, duben	hodnocení individuálních pokroků dětí-písemně „Záznam o dítěti“	disgnostika dítěte	
	pedagogické procesy a naplňování cílů vzdělávacího programu 	ředitelka
učitelky	každý sudý týden	hodnocení nabídky předkládaných činností	písemně autoevaluační tabulka	
	výsledky vzdělávání ve třídě	učitelky	1x ročně v závěru školního roku	písemně 

ústně-porady	

VNĚJŠÍ	Hodnocení podmínek práce v mš	učitelky, provozní zaměstnanci	každý 3 rok	autoevaluační dotazníky	vyplněné dotazníky	
	spolupráce s rodinou a partnery ve vzdělávání	ředitelka
učitelky	tříd.schůzky
porady…dotazník každé 3 roky	evidování názorů, přání a potřeb partnerů ve vzdělávacím  procesu, tabulka k dotazníkovému šetření	Ústně
zápisy z tř.
schůzek
vyplněné dotazníky	
	spolupráce se ZŠ	ředitelka
učitelky	před zápisem 
do ZŠ	předání informací o dětech učitelce 1.třídy	Ústně	

Návrh struktury vlastního hodnocení školy byl projednán na pedagogické radě dne 15.2.2021.